Справа № 298/851/24
Номер провадження 1-кс/298/77/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2024 року смт. Великий Березний

Слідчий суддя Великоберезнянського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 , слідчого СВ ВП №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Великий Березний скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого (уповноваженої особи) відділення поліції №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого (уповноваженої особи) відділення поліції №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій ОСОБА_3 порушує питання про здійснення контролю за виконанням ухвали слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області у справі №298/851/24 (номер провадження 1-кс/298/71/24) від 3 травня 2024 року; зобов`язання уповноваженої особи відділення поліції №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення саме за заявою ОСОБА_3 від 29 квітня 2024 року, зареєстрована в ЖЄО/ЄО відділення поліції №2 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області за №1058 від 29 квітня 2024 року, тобто внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про декілька вчинених кримінальних правопорушень, вказаних в заяві ОСОБА_3 , за кожним правопорушенням окремо; задля забезпечення виконання судового рішення надати оформлений належним чином виконавчий документ для подальшого звернення до відповідної виконавчої служби.

1.

Скарга обґрунтована тим, що 3 травня 2024 року слідчим суддею Великоберезнянського районного суду Закарпатської області винесено ухвалу, якою постановлено задовольнити скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого (уповноваженої особи) відділення поліції №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, зобов`язано уповноважену особу відділення поліції №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 29 квітня 2024 року, зареєстрована в ЖЄО/ЄО відділення поліції №2 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області за №1058 від 29 квітня 2024 року, та надати заявниці витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань у строк, передбачений ч.1 ст.214 КПК України.

Вказується, що за ухвалою суду відомості до ЄРДР мали бути внесені за заявою ОСОБА_3 , а також слідчий, прокурор не повинен оцінювати заяву на предмет наявності ознак складу злочину до відкриття кримінального провадження.

Натомість, ознайомившись із змістом витягу з ЄРДР за номером кримінального провадження 0000092 від 04.05.2024 11:51:50, ОСОБА_3 виявила, що такий складений з порушеннями, тому що відомості внесені в ЄРДР не відповідають змісту її заяви про кримінальний злочин.

Посилається, що начальник слідчого відділення ВП №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 не вніс ст.ст.371, 146, 121 КК України, вказані у заяві до ЄРДР, і на свій розсуд перекваліфікував їх на ст.122 (умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження) КК України. На неодноразове прохання та вимогу внести до ЄРДР статті вказані у заяві про кримінальний злочин ОСОБА_3 було відмовлено. На запитання, хто і на якій підставі визначив ступінь тяжкості тілесних ушкоджень потерпілого до відкриття досудового провадження, що є порушенням ч.1 ст.214 КК України, начальник слідчого відділення ОСОБА_5 повідомив, що це було зроблено безпосередньо ним, і обгрунтованих підстав не було надано.

Зазначається, що короткий виклад обставин, описаний у витязі з ЄРДР за номером кримінального провадження 0000092 від 04.05.2024 11:51:50, спотворює точний зміст заяви, також у витязі не вказане ПІБ заявника, тобто ОСОБА_3 .

У судовому засіданні ОСОБА_3 доводи скарги підтримала повністю, просила таку задовольнити. Наполягала на тому, що відомості щодо кваліфікації кримінальних правопорушень до ЄРДР повинні бути внесені за кваліфікацією, яка зазначена нею у заяві про вчинення злочину, що уповноваженою посадовою особою органу поліції не було зроблено. Наголосила на тому, що відносно її чоловіка працівниками ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинені протиправні дії, про що вона повідомила в поданій заяві про злочин. Наголошує, що не погоджується з правовою кваліфікацією кримінального провадження, визначеною слідчим, вважає, що провадження повинно бути розпочато за кваліфікацією, яку зазначила вона в заяві.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 щодо скарги заперечив, вказавши, що відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 внесені, такі внесені на виконання ухвали слідчого судді і відповідно до резолюції керівника слідства за правовою кваліфікацією, яка зазначена в резолюції, і з такою кваліфікацією він також погоджується. Наголосив, що це попередня кваліфікація кримінального правопорушення, проводиться досудове розслідування в даному кримінальному провадженні, в рамках якого встановлюються обставини події, вказані ОСОБА_3 в заяві про вчинення злочину і правова кваліфікація за результатами проведеного слідства може бути змінена. Повідомив, що в даному провадження призначена судово-медична експертиза, і у випадку підтвердження факту спричинення тяжких тілесних ушкоджень, кваліфікація буде змінена.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши скаргу та додані до скарги матеріали, а також надані учасниками судового розгляду в судовому засіданні документи, слідчий суддя доходить до наступного.

Частиною першою статті 303 КПК України передбачено можливість оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні встановлено наступне. 29 квітня 2024 року ОСОБА_3 звернулась з заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.371, ст.146, ст.121 КК України, до Відділення поліції №2 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області.

У зв`язку із невнесенням відомостей до ЄРДР на підставі її заяви, ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність слідчого (уповноваженої особи) відділення поліції №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 3 травня 2024 року скаргу ОСОБА_3 задоволено, зобов`язано уповноважену службову особу відділення поліції №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 29 квітня 2024 року, що зареєстрована в ЖЄО/ЄО відділення поліції №2 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області за №1058 від 29 квітня 2024 року, та надати заявниці витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань у строк, передбачений ч.1 ст.214 КПК України.

4 травня 2024 року розпочато кримінальне провадження №0000092, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України. У короткому викладі обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, слідчим було зазначене наступне: «до чергової частини ВП №2 Ужгородського РУП надійшла письмова заява від гр. ОСОБА_6 про те, що її чоловік ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жит. АДРЕСА_1 , 21.03.2024 близько 20.00 год., перебуваючи у ІНФОРМАЦІЯ_1 , що за адресою АДРЕСА_2 , отримав тілесні ушкодження в районі ліктьового суглобу правої руки».

Частиною першою статті 25 КПК України передбачено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п. 2 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року (далі Положення) норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 2.1 розділу І Положення до Реєстру вносяться відомості про: час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність

Згідно із п. 1.1 розділу ІІ вказаного Положення формування Реєстру розпочинається з моменту внесення до нього Реєстратором відповідних відомостей про кримінальне правопорушення, зазначених у заяві чи повідомленні про його вчинення або виявлених ним самостійно з будь-якого джерела. Усні заяви заносяться слідчим, дізнавачем (уповноваженою особою іншого підрозділу) або прокурором до протоколу, який підписується заявником.

У кримінальному провадженні №0000092 розслідуються обставини повідомлені в письмовій заяві від гр. ОСОБА_6 про те, що її чоловік ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жит. АДРЕСА_1 , 21.03.2024 близько 20.00 год., перебуваючи у ІНФОРМАЦІЯ_1 , що за адресою АДРЕСА_2 , отримав тілесні ушкодження в районі ліктьового суглобу правої руки.

Таким чином, у Реєстрі досудових розслідувань міститься короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення, здійснена слідчим в межах його компетенції.

На сьогодні триває досудове розслідування та проводяться слідчі дії, спрямовані на встановлення усіх обставин, які мають значення для досудового розслідування.

Вимоги скарги щодо зобов`язання внести відомості до ЄРДР, фактично зводяться до того, щоб до ЄРДР були внесені відомості за тією самою подією, але за правовою кваліфікацією визначеною заявницею самостійно - за ст.ст.371, 146, 121 КК України. Окрім того, позиція щодо незгоди із кваліфікацією кримінального правопорушення лише за ч. 1 ст. 122 КК України по суті була озвучена у судовому засіданні особою, яка подала скаргу, тоді як визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність є прерогативою слідчого як реєстратора Єдиного реєстру досудових розслідувань під час внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та в подальшому під час проведення досудового розслідування (п. 1.1 розділу ІІ Положення).

У разі виявлення у ході досудового розслідування обставин, які б свідчили про наявність відомостей, які б давали підстави кваліфікувати кримінальне правопорушення за іншими нормами КК України, слідчий має право редагувати (змінити) зафіксовані у Реєстрі відомості відповідно до положень п. 8 розділу ІІ Положення.

Відповідно до вимог ч. 5 ст.40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого. Також слідчий, на підставі п. 8 ч. 2 ст. 40 КПК України повноважний приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі й щодо зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення за наявності для того обґрунтованих підстав, як то, об`єктивних даних, які б дали йому змогу встановити відповідність ознак того чи іншого діяння ознакам складу злочину, передбаченого відповідною статтею Особливої частини КК України.

Діючими положеннями КПК України визначено, що слідчий, який проводить досудове розслідування по кримінальному провадженню, в межах досудового розслідування зобов`язаний надати оцінку всім доводам заявника, які викладені у його заяві, в тому числі щодо наявності чи відсутності ознак того чи іншого кримінального правопорушення. Визначення реєстратором попередньої правової кваліфікації узгоджується із вимогами Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, проте це не є остаточною кваліфікацією та вказані відомості можуть змінюватися під час всього досудового розслідування в залежності від встановлених досудовим слідством фактів.

Отже, з огляду на означене, слід зауважити, що слідчий суддя, суд не вправі зобов`язати орган досудового розслідування внести відомості до ЄРДР за конкретною кваліфікацією про яку вказує заявниця, а саме за ст.ст.371, 146, 121 КК України, оскільки за положеннями КПК України такі повноваження у слідчого судді, суду відсутні. Крім того, кваліфікація дій підозрюваного, обвинуваченого може піддаватися змінам за наслідком проведеного досудового розслідування.

При цьому слід зауважити, що визначення попередньої кваліфікації прокурором, слідчим (дізнавачем) при внесенні відомостей до ЄРДР відноситься виключно до компетенції таких осіб, які є самостійними учасниками кримінального провадження і при внесенні відомостей до ЄРДР діють на підставі норм діючого КПК України та Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення.

Необхідність зміни стороною обвинувачення правової кваліфікації тієї самої події кримінального правопорушення, відомості про які вже внесені до ЄРДР, не є підставою для повторного внесення до ЄРДР відомостей щодо тієї ж події, але з іншою кваліфікацією.

Пункт 5 частини 5 статті 214 КПК містить поняття «попередня правова кваліфікація». Це свідчить про те, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події.

Той факт, що кримінальне провадження №0000092 зареєстроване, свідчить про можливість (й обов`язок сторони обвинувачення) подальшого збирання доказів у цьому провадженні, що, у свою чергу, не виключає можливості як подальшого уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення, у тому числі й до правової кваліфікації за ст.ст.371, 146, 121 КК України, яку заявниця вважає правильною. На процес збирання доказів можуть впливати й інші учасники кримінального провадження, зокрема, заявник та потерпілий, їх представники, шляхом подання на підтвердження своєї заяви речей і документів (пункт 2 частини 2 статті 60 КПК), подання доказів слідчому, прокурору, слідчому судді, суду, заявлення клопотань, надання пояснень тощо (частина 1 статті 56 КПК).

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що ОСОБА_3 є заявницею у вищевказаному кримінальному провадженні, а тому вона не позбавлена можливості, в рамках зазначеного кримінального провадження, в порядку статті 220 КПК України, звертатися до слідчого або прокурора із відповідними клопотаннями, зокрема з приводу додаткових або нових відомостей, які, на її думку, стосуються цього провадження.

Виходячи з означеного вище, а також зважаючи на те, що вимоги ОСОБА_3 фактично були направлені на внесення додаткової правової кваліфікації кримінального правопорушення, відомості про яке вже внесені до ЄРДР, оскільки кримінальний процесуальний закон відносить кваліфікацію діяння до повноважень слідчого, дізнавача, прокурора, а не слідчого судді, приходжу висновку про відсутність підстав для задоволення скарги.

Керуючись ст.ст. 214, 303-307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого (уповноваженої особи) відділення поліції №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1