Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6623/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , подане в інтересах ОСОБА_3 в порядку ст. 206 КПК України,-

ВСТАНОВИВ:

30.05.2024 адвокат ОСОБА_2 звернувся в інтересах ОСОБА_3 до Подільського районного суду міста Києва з клопотанням в порядку ст. 206 КПК України.

В обґрунтування поданого клопотання заявник зазначив, що 30.05.2024 об 11 год. 31 хв. оперативними працівниками Департаменту стратегічного розслідування Національної поліції України було затримано ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою місця проживання: АДРЕСА_1 . Того ж дня о 15 год. 25 хв. старшим слідчим слідчого управління ГУНП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_4 складено протокол затримання ОСОБА_3 в приміщенні ГУНП в Київській області, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , де він знаходиться станом на 16 год. 45 хв. Вказуючи на те, що затримання та подальше обмеження свободи ОСОБА_3 здійснюється за відсутності правових підстав для позбавлення свободи особи, заявник просить постановити ухвалу, якою негайно звільнити ОСОБА_3 .

Вивчивши зміст клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається зі змісту поданого клопотання, за своєю суттю воно є скаргою, поданою під час досудового розслідування захисником в інтересах затриманої особи в порядку ст. 206 КПК України.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано Главою 26, параграфом 1, статтями 303-308 КПК України.

Після надходження скарги слідчий суддя повинен встановити чи відповідає скарга вимогам процесуального закону, для чого, зокрема, необхідно встановити чи: 1) скарга була подана особою, що має право подавати скаргу; 2) скарга підлягає розгляду у Подільському районному суді міста Києва (підсудна цьому суду); 3) подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК; 4) оскаржується рішення, дія чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, яка підлягає оскарженню (тобто належить до зазначених у ч. 1 ст. 303 КПК).

Згідно з ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Відповідно до ч. 1 ст. 218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

З аналізу статей глави 26 КПК України, положень ст. 218 КПК України вбачається, що територіальна підсудність скарг не визначена, однак відповідно до норм чинного КПК України клопотання, заяви, скарги, подані до суду під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Отже, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність, щодо яких прямо не визначена кримінальним процесуальним законом.

Тобто, за правилом територіальної підсудності скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора подається до місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Крім того, виходячи з приписів ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК України, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної в ухвалі від 22.05.2020 у справі №643/7609/20 (провадження №51-2437впс20), встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права .

Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом».

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

У вказаній ухвалі Верховний Суд наголосив, що за допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Такий висновок узгоджується й з позиціями Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 22.04.2020 у справі №487/7605/19 (№51-1901впс20) та від 13.05.2020 у справі №643/7208/20 (№51-2272впс20).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 38 КПК України досудове слідство здійснюють:

1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; г) органів Державного бюро розслідувань;

2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України;

3) підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

Як вбачається зі змісту клопотання (скарги), заявник стверджує, що 30.05.2024 об 11 год. 31 хв. оперативними працівниками Департаменту стратегічного розслідування Національної поліції України було затримано ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою місця проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідно до змісту протоколу затримання від 30.05.2024 слідчими управління Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0001056 від 12.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 190 КК України.

Таким чином, зі змісту поданого клопотання слідує, що заявник фактично оскаржує дії оперативних працівників Департаменту стратегічного розслідування Національної поліції України.

Із урахуванням вищезазначеного, враховуючи те, що місцезнаходженням Департаменту стратегічного розслідування Національної поліції України є вул. Академіка Богомольця, 10 у м. Києві, що територіально відноситься до Печерського району міста Києва, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання (скарга) адвоката ОСОБА_2 , подане в інтересах ОСОБА_3 в порядку ст. 206 КПК України, не підсудне Подільському районному суду міста Києва.

Відповідно до ч. 2 ст. 304 КПК Україна скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 303, 304, 306 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , подане в інтересах ОСОБА_3 в порядку ст. 206 КПК України, повернути заявнику.

Відповідно до ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_5