н/п 1-кс/490/810/2024
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/1241/24
У Х В А Л А

про обрання запобіжного заходу

29 лютого 2024 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 ,при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ в Тернопільській області ОСОБА_5 , погодженого прокурором, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки міста Херсон, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , перебуваючої на тимчасово окупованій території,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч. 5 ст.111-1 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом УСБУ в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000062 від 31.01.2024, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч. 5 ст.111-1 КК України.

Клопотання мотивує тим, що громадянка України ОСОБА_6 , у період з 23 по 27 вересня 2022 року, діючи за попередньою змовою з так званим головою ДВК № 434 та іншими невстановленими на даний час особами (щодо яких здійснюється досудове розслідування), діючи із прямим умислом, усвідомлюючи свою протиправну діяльність та передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки, в порушення Конституції України, Закону України «Про всеукраїнський референдум», Закону України «Про всеукраїнський референдум», Закону України «Про правовий режим воєнного стану», прийняла участь в організації та проведенні незаконного референдуму, шляхом участі в подворовому обході місцевих мешканців у супроводі військовослужбовців рф, під час якого активно пропонувала мешканцям села Чорнобаївка Херсонського району Херсонської області проголосувати шляхом поставлення відповідних відміток у бюлетені за вихід Херсонської області зі складу України, утворення самостійної держави та входження її до складу рф на правах суб`єкта рф. В подальшому, 27 вересня 2022 року так звана «Центральна виборча комісія Херсонської області» за результатами підрахунку всіх бюлетенів визнала незаконний референдум таким, що відбувся. Відповідно до його результатів було задекларовано 497051 громадян, що становить 87.05% від загальної кількості виборців, які прийняли участь у голосуванні, виявили бажання за входження Херсонської області у склад рф. Внаслідок вищевказаних незаконних та неправомірних дій ОСОБА_6 , стало визнання російською федерацією незаконного референдуму на тимчасово окупованій територій України таким, що відбувся та незаконного приєднання Херсонської області до складу рф.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково прокурор пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваною інкримінованого їй кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких злочинів та за яке передбачено покарання від 5 до 10 років позбавлення волі. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваної наявний ризик, передбачений п. 1 ч.1 ст.177 КПК України для обрання вказаного виду запобіжного заходу. Наразі підозрювана тривалий час переховується від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, вільно пересувається окупованими рф територіями України, звідки має можливість безперешкодно потрапити до території країни-агресора російської федерації.

Жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризику, передбаченого ст.177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 6 ст. 193 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

У загальнодержавному засобі масової інформації газеті «Урядовий кур`єр» розміщено повідомлення про підозру та виклики ОСОБА_6 , а також на офіційному сайті Офісу Генерального прокурора у рубриці «Повістки про виклик та відомості про здійснення спеціального досудового розслідування», у відповідності до вимог статей 278, ч. 8 ст. 135 КПК України.

Згідно оперативної інформації, підозрювана ОСОБА_6 переховується від органів слідства на тимчасово окупованій території Херсонської області.

31.01.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.5 ст.111-1 КК України.

31.01.2024 постановою прокурора з матеріалів кримінального провадження №0000265 від 25.07.2022 було виділено матеріали кримінального провадження за підозрою ОСОБА_6 та зареєстровано за №0000062.

08.02.2024 постановою старшого слідчого ОСОБА_6 оголошено в розшук.

08.02.2024 постановою старшого слідчого досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000062 від 31.01.2024 зупинено, у зв`язку з оголошенням в розшук підозрюваної ОСОБА_6

12.02.2024 постановою старшого слідчого досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000062 від 31.01.2024 відновлено, на підставі ч.1 ст. 282 КПК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.5 ст.111-1КК України.

Зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні нею вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказам, а саме: протоколами допиту свідків: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , які зазначають, що ОСОБА_6 приймала участь у проведенні незаконного референдуму; протоколами про проведення пред`явлення для впізнання за фотозмімками особи ОСОБА_6 зі свідками: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; протоколами огляду відео з камери спостереження стосовно ОСОБА_6 зі свідками: ОСОБА_11 та ОСОБА_7 та іншими матеріалами, здобутими у ході досудового розслідування кримінального провадження.

Оцінюючи наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваної ризику передбаченого п. 1 ч.1 ст.177 КПК України: а саме: підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюється у вчиненні тяжкого злочин, відповідальність за який передбачена у виді позбавлені волі від 5 до 10 років позбавлення волі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності останньої, а у випадку доведення вини у вчиненні кримінального правопорушення, підозрюваній, загрожує реальне позбавлення волі.

Застосовуючи до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що остання підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 10 років. В її діях наявний ризик, передбачений ст.177 КПК України, є працездатною особою, даних про тяжкі захворювання відсутні, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, а також враховуючи тяжкість вчиненого злочину та його спрямування на посягання на основи національної безпеки України, суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання про застосування до підозрюваної найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити, що відповідно до ч.4 ст.197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Відповідно до ч.6 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Також, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається, що передбачено ч.4 ст.183 КПК України.

Керуючись вимогами статей 176-178, 182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання- задовольнити.

Обрати стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Роз`яснити, що згідно положень ч.6 ст.193 КПК України, після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1