Провадження № 1-кс/686/4390/24
У Х В А Л А

16 травня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , вивчивши клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0001628 від 14.05.2024 за ознакою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 у межах кримінального провадження №0001628 від 14.05.2024 звернувся із клопотанням про арешт на бензопилу в корпусі зеленого кольору марки «Зеніт», до якої було прикріплено бирку із підписами учасників слідчої дії та роз`яснювальними надписами, з позбавленням права на користування, розпорядження та відчуження з метою збереження речових доказів.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 14.05.2024 близько 09:00 год., невстановлена досудовим розслідуванням особа, шляхом підбору ключа, діючи умисно, з метою таємного викрадення чужого майна, відчинила вхідні двері до підвального приміщення будинку АДРЕСА_1 , звідки таємно, в умовах дії воєнного стану, введеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, здійснила крадіжку бензопили марки «Зеніт» в корпусі зеленого кольору.

Відомості про вчинення кримінального правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001628 від 14.05.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

14.05.2024 року в ході проведення огляду за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено: бензопилу в корпусі зеленого кольору марки «Зеніт», до якої було прикріплено бирку із підписами учасників слідчої дії та роз`яснювальними надписами.

15.05.2024 слідчим відділення СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 винесено постанову про визнання вищевказаної бензопили у кримінальному провадженні.

Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Ціллю статей 170, 171 КПК є забезпечення прав власника чи законного володільця майна від втручання сторонніх осіб у здійснення ними повноважень власника чи володільця такого майна. Тобто вони покликані захистити інтереси власника чи законного володільця.

Застосовувати ці положення КПК всупереч інтересам законного власника чи володільця майна, які не вважають свої права порушеними, вочевидь не можна.

Указаного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 25 січня 2022 року за результатом розгляду справи №127/14139/16-к (провадження № 51-4343км21).

Згідно з ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Подане клопотання не містить обґрунтування необхідності перебування указаного майна у розпорядженні сторони обвинувачення та у зв`язку із чим власника майна слід позбавляти його власності на час тривалості досудового розслідування.

Крім того, у клопотанні відсутні окрім першої, сторінки протоколу допиту свідка ОСОБА_4 , який долучений на обґрунтування підстав вилучення зазначеного майна.

Згідно із протоколом огляду від 14.05.2024, за його результатом вилучена електропила , а арешт накладається на бензопилу «Зеніт» та не зазначено власника майна, яке слід арештувати.

Указані недоліки позбавляють слідчого суддю вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті.

Керуючись ст.ст.171-173 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0001628 від 14.05.2024 за ознакою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя