Провадження № 1-кс/686/122/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2024 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника - ОСОБА_3 , прокурора Хмельницької обласної прокуратури - ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції в залі суду скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги вказує, що 03.10.2023 звернувся до Генерального прокурора України із заявою про вчинення судовим експертом ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 384 КК України у ході складення ним висновків експертиз № 46-мк та № 47-мк.

Зазначає, що Генеральна прокуратура України зобов`язала Хмельницьку обласну прокуратуру провести досудове розслідування, проте із відповіді Хмельницької обласної прокуратури від 02.11.2023 стало відомо, що відомості до ЄРДР внесені не були.

Указує, що при складенні висновку № 46-мк судово-медичний експерт послався на висновок експертизи № 32-мк, а при складенні висновку № 47-мк - на висновок експерта № 33-мк та висновок експерта №112 від 15.12.2016. Однак висновки експертиз № 32-мк та № 33-мк були відсутні в матеріалах кримінального провадження № 0000208 від 15.12.2016 і не значилися у реєстрі матеріалів досудового розслідування. А тому вважає, що судовий експерт ОСОБА_6 посилався на неіснуючі висновки судових експертиз № 32-мк та № 33-мк, які не проводилися у межах кримінального провадження № 0000208, а висновки експертиз № 46-мк та № 47-мк є недостовірними та не допустимими доказами.

Окрім того, уважає висновки проведених експертиз загалом неповними через не встановлення експертом ряду важливих обставин, недостовірними та сумнівними з огляду на посилання у висновках експертизи № 46-мк та № 47-мк, складених судовим експертом ОСОБА_6 , на первинні висновки експертиз, які відсутні у матеріалах кримінального провадження № 0000208.

Просить: поновити строк на звернення до суду із скаргою, оскільки копію відповіді Хмельницької обласної прокуратури про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР отримав лише 09.11.2023 та здав скаргу із додатками через уповноважених осіб ДУ «ЗВК №58» 15.11.2023 та зобов`язати Хмельницьку обласну прокуратуру внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення та розпочати досудове розслідування; направити заявнику витяг з ЄРДР та пам`ятку про права та обов`язки потерпілого.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Ч. 1 ст. 117 КПК України передбачено, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Пропущений строк у кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього Кодексу, може бути поновлений, якщо заінтересована особа подала клопотання не пізніше 60 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.

У судовому засіданні встановлено, що уповноваженими особами Хмельницької обласної прокуратури було відмовлено внесенні відомостей до ЄРДР листом за № 09/1/2/859-16 від 02.11.2023, який отримано скаржником 09.11.2023.

Із клопотання про поновлення строку звернення до суду слідує, що скаргу із додатками ОСОБА_5 передав для подальшого направлення до суду через уповноважених осіб ДУ «ЗВК №58» 15.11.2023.

За таких обставин вважаю, що строк на оскарження бездіяльності прокурора скаржником пропущений з поважних причин, а тому клопотання про поновлення строку звернення до суду підлягає задоволенню.

Скаржник у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином, про що свідчить розписка із підписом ОСОБА_5 , яка засвідчує його ознайомлення із призначенням на 21.02.2024 судового розгляду скарги, яка надіслана до суду уповноваженою особою ДУ «ЗВК № 58». За повідомленням уповноваженої особи ДУ «ЗВК № 58» ОСОБА_5 була забезпечена можливість прийняти участь у ході судового розгляду скарги, однак він відмовився покинути камеру, без жодних обґрунтувань причин своєї відмови.

Враховуючи викладене, а також участь представника скаржника у судовому засіданні, слідча суддя прийшла до висновку про проведення судового розгляду за відсутності скаржника.

Представник скаржника у судовому засіданні вимоги скарги підтримала, просила її задовольнити.

Прокурор Хмельницької обласної прокуратури у судовому засіданні заперечив проти задоволення скарги, пояснивши, що висновкам експерта надавалася оцінка як судом першої, так і в подальшому судами апеляційної та касаційної інстанцій, а заява ОСОБА_5 про вчинення експертом ОСОБА_6 кримінальних правопорушень не містить відомостей, які б казували на злочинний характер його дій. Тому були відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 . Просив відмовити у задоволенні скарги.

Заслухавши думку представника скаржника та прокурора, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Слідчою суддею встановлено, що 13.10.2023 ОСОБА_5 звертався до Генеральної прокуратури України із заявами за вих. №226355-23 та № 226345-23.

У заяві за вих. № 226355-23 ОСОБА_5 повідомляв, що у 2022 році ним було виявлено скоєння злочину під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000208 від 15.12.2016, а саме складання завідомо неправдивого висновку № 46-мк від 27.04.2017 експертом ОСОБА_6 . Зазначив, що при підсумуванні висновку експерт не послався на його результати, що вплинули на самі висновки експерта. Окрім того, у вказаному висновку у дослідницькій частині експерт посилається на висновок судово-медичного експерта ОСОБА_7 № 111 від 15.12.2016 та висновок експерта № 32-мк від 24.03.2017, які відсутні.

Також у висновку № 47-мк від 27.04.2017 експерт посилається на висновок експерта № 33-мк від 24.03.2017 відносно потерпілої ОСОБА_8 та висновок № 112 від 15.12.2016 відносно потерпілої ОСОБА_9 .

Однак таких висновків ОСОБА_5 не бачив та такі були відсутні у кримінальному провадженні № 0000208.

У заяві за вих. № 226345-23 ОСОБА_5 повідомляв, що при підсумуванні висновку експерта №46-мк не послався на самі його результати. Також у висновку експерта №47-мк експерт послався на висновок експерта №33-мк від 24.03.2017 до висновку експерта № 112 від 15.12.2016. Однак даних висновків ОСОБА_5 не бачив та згідно із відповіддю Хмельницького міськрайонного суду дізнався, що такі висновки відсутні та не значаться у реєстрі матеріалів досудового розслідування.

Уважав, що експерт ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 384 КК України, а саме склав завідомо неправдивий висновок, у поєднанні з обвинуваченням у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, або із штучним створенням доказів обвинувачення із корисливих мотивів.

З цих підстав просив внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення.

Заяви ОСОБА_5 були зареєстровані в Офісі Генерального прокурора 13.10.2023 за вих. №226355-23 та № 226345-23.

Із Офісу Генеральної прокуратури заяви ОСОБА_5 18.10.2023 були направлені до Хмельницької обласної прокуратури, де зареєстровані 24.10.2023 № 29069-23 та 02.11.2023 ОСОБА_5 за № 09/1/2/859-16 надано відповідь про те, що викладені у заявах доводи не містять об`єктивних даних, які свідчать про ознаки злочину та підтверджують реальність його події, а тому підстав для внесення до ЄРДР відомостей про вчинення експертами Хмельницького обласного бюро СМЕ кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 384 КК України, не вбачається.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

На переконання слідчої судді, заява ОСОБА_5 про вчинення судово-медичним експертом ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 384 КК України, не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, які підтверджували би реальність конкретної події кримінального правопорушення та давали би підстави для кваліфікації його дій за відповідними статтями Кримінального кодексу України.

Так, ч. 1 ст. 384 КК України передбачено, що завідомо неправдиве показання свідка, потерпілого, завідомо неправдивий висновок експерта, спеціаліста, складені для надання або надані органу, що здійснює досудове розслідування, виконавче провадження, суду, Вищій раді правосуддя, тимчасовій слідчій чи спеціальній тимчасовій слідчій комісії Верховної Ради України, подання завідомо недостовірних або підроблених доказів, завідомо неправдивий звіт оцінювача про оцінку майна, а також завідомо неправильний переклад, зроблений перекладачем у таких самих випадках є кримінально-караним правопорушенням. За вчинення тих самих дій, які поєднані з обвинуваченням у тяжкому чи особливо тяжкому злочині, або зі штучним створенням доказів обвинувачення чи захисту, а також вчинені з корисливих мотивів, встановлено кримінальну відповідальність за ч. 2 ст. 384 КК України.

Відповідальність за ст. 384 КК настає, якщо висновок є неправдивими, тобто таким, який повністю або хоча б частково не відповідає дійсності.

Із вироку Хмельницького міськрайонного суду від 07.09.2017 у справі № 678/494/17, яким ОСОБА_5 засуджено до покарання у виді довічного позбавлення волі, слідує, що суд дійшов висновку про винність обвинуваченого на підставі сукупності зібраних у справі доказів, серед яких суд покликався також на висновок судово-медичної експертизи № 111 трупа ОСОБА_9 , яка була розпочата 15.12.2016 та закінчена 24.03.2017, висновок судово-медичної експертизи № 112 трупа ОСОБА_8 , яка проводилася з 15.12.2016 по 24.03.2017, висновок експерта № 46-мк від 27.04.2017 та висновок експерта № 47-мк від 27.04.2017.

А відтак, покликання скаржника на відсутність у матеріалах досудового розслідування № 0000208 висновків № 111 від 15.12.2016 та № 112 від 15.12.2016 не ґрунтується на жодних доказах.

Щодо аргументів скаржника про скоєння судово-медичним експертом ОСОБА_6 кримінального правопорушення, які базуються на відсутності у матеріалах досудового розслідування № 0000208 висновків експертиз № 32-мк та № 33-мк, слідчою суддею встановлено, що на запит прокурора ним були отримані ксерокопії примірників зазначених висновків, а саме:

-висновку експертизи № 32-мк (розпочатої 20.03.2017 та закінченої 24.03.2017) одного клаптя шкіри та одного суцільного відрізку кісток склепіння черепа, вилучених із голови трупа ОСОБА_9 , 1976 р.н. до «висновку експерта» № 111 від 15.12.2016 по кримінальному провадженню № 0000208 від 15.12.2016, проведеної на підставі постанови ст. слідчого в ОВС СУ ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_10 від 15.12.2016 судово-медичним експертом криміналістом ОСОБА_6 . На вирішення експерта ставилося питання механізму нанесення та характеру тілесних ушкоджень ОСОБА_9 ;

-висновку експертизи № 33-мк (розпочатої 20.03.2017 та закінченої 24.03.2017) одного клаптя шкіри з трьома ранами за №№7, 8, 9, вилученого із тім`яно-потиличної ділянки, більше зліва, волосистої частини голови трупа ОСОБА_8 , 1958 р.н., до «висновку експерта» № 112 від 15.12.2016 по кримінальному провадженню № 0000208 від 15.12.2016, проведеної на підставі постанови ст. слідчого в ОВС СУ ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_10 від 15.12.2016 судово-медичним експертом криміналістом ОСОБА_6 . На вирішення експерта ставилося питання механізму та характеру тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .

Таким чином, висновки експертизи № 33-мк та експертизи № 32-мк, на яких є покликання у висновках судово-медичних експертиз № 46-мк та № 47-мк, судово-медичним експертом ОСОБА_6 складалися, будь-яких даних про їх завідому неправдивість, заява про скоєння кримінального правопорушення не містить.

А тому підстави вважати, що судово-медичним експертом ОСОБА_6 при складенні ним висновків експертизи № 46-мк та № 47-мк від 27.04.2017, було скоєно кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 384 КК України, лише у зв`язку із їх відсутністю в матеріалах кримінального провадження № 0000208 від 15.12.2016, відсутні.

Оцінка ж висновкам судово-медичної експертизи № 111, № 112, № 46-мк від 27.04.2017 та № 47-мк надавалася судом у ході розгляду кримінального провадження № 0000208 на підставі обвинувального акту відносно ОСОБА_5 .

У зв`язку із цим представник Хмельницької обласної прокуратури обґрунтовано відмовив скаржнику у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР, а у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідча суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Поновити ОСОБА_5 строк на звернення до слідчого судді із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення.

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя