Справа № 991/1788/24
Провадження № 1-кс/991/1817/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

особи, яка подала скаргу, ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И Л А :

І. Суть скарги

1.1. 06 березня 2024 року до Вищого антикорупційного суду звернувся ОСОБА_3 зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (надалі - НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (надалі - ЄРДР).

Скарга обґрунтована тим, що 03 березня 2024 року ОСОБА_3 звернувся до НАБУ із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191, ч. 1 ст. 364 КК України, втім станом на момент звернення зі скаргою зазначені відомості не були внесені до ЄРДР.

1.2. 12 березня 2024 року до суду надійшли письмові заперечення представника НАБУ ОСОБА_4 , у якому він підтвердив надходження до НАБУ 03 березня 2024 року зазначеної заяви ОСОБА_3 . Листом № 112-046/6421 від 04 березня 2024 року заявника було повідомлено, що викладені у заяві обставини не містять об`єктивних відомостей про кримінальне правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності НАБУ. У задоволенні скарги просив відмовити.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. ОСОБА_3 підтримав скаргу з наведених у ній мотивів.

2.2. Уповноважена особа НАБУ в судове засідання не прибула, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлена належним чином. Відсутність особи, бездіяльність якої оскаржується, не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України).

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши скаргу, письмову позицію представника НАБУ та додані до них матеріали, заслухавши думку заявника ОСОБА_3 , висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.

Зміст заяви про вчинення кримінального правопорушення

03 березня 2024 року ОСОБА_3 звернувся до НАБУ із заявою про вчинення кримінальних правопорушень.

У заяві про кримінальне правопорушення зазначено, що колишній керівник апарата Національної комісії з радіаційного захисту населення України (надалі - Нацрада) ОСОБА_5 , перебуваючи у злочинній змові з бухгалтером Нацради ОСОБА_6 вчинили кримінальні правопорушення, чим завдали збитків державному бюджету України у сумі 90 254 грн.

За твердженням заявника, ОСОБА_5 у жовтні-листопаді 2023 року одержувала заробітну плату за основним місцем роботи в той час як перебувала у приміщеннях Національного авіаційного університету, здійснюючи повноваження члена комісії з його реорганізації, покладены на неї наказом Міністерства освіти і науки України № 1249 від 13 жовтня 2023 року.

Викладене, за твердженням заявника, свідчить про наявність в діях ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ознак кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191, ч. 1 ст. 364 КПК України.

Щодо повноважень слідчого судді Вищого антикорупційного суду

3.2. Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено право оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слідчого обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року. Зокрема, цими нормативно-правовими актами передбачено, що до ЄРДР підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Разом з тим, як зазначив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у слідчого та прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у повідомленні має бути зазначено конкретні відомі заявнику обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому воно полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак, наведення доводів, чому він вважає, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Оцінюючи, чи відбулося виконання цього обов`язку відповідно до вимог кримінального процесуального закону, слідчий суддя має з`ясувати, чи містить зміст повідомлення про кримінальне правопорушення обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

3.3. Також під час оцінки доводів скарги слід виходити з приписів ч. 1 ст. 306 КПК України, яка пов`язує можливість її розгляду (чи окремих її вимог) слідчим суддею Вищого антикорупційного суду з належністю кримінальних проваджень до підсудності цього суду. Така підсудність визначається за одночасної наявності двох обов`язкових ознак (ч. 1 ст. 33-1 КПК України):

- стаття кримінального закону, за якою здійснюється кримінальне провадження, належить до переліку корупційних, передбачених приміткою до ст. 45 КК України, або передбачена ч. 1 ст. 33-1 КПК України (ст. 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України);

- наявна хоча б одна з умов, передбачених п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України, які визначають особливості суб`єктного складу та предмету таких кримінальних правопорушень.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень кримінальним процесуальним законом. Такі повноваження, серед іншого, обмежуються здійсненням судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб лише у кримінальних провадженнях (стосовно кримінальних правопорушень), належних до підсудності відповідного суду.

Висновки слідчого судді

3.4. Проаналізувавши зміст заяви про кримінальне правопорушення, слідчий суддя зазначає, що вона не містить викладу жодних обставин, які прямо чи опосередковано свідчили б про вчинення зазначених кримінальних правопорушень, а також обставин вчинення інших зазначених у ній кримінальних правопорушень, які могли б бути підсудні Вищому антикорупційному суду. Заявником не конкретизовано, які саме дії посадових осіб, на його думку, містять ознаки наведених злочинів.

Твердження скаржника про вчинення посадовими особами кримінальних правопорушень ґрунтується виключно на факті виконання ОСОБА_5 покладених на неї наказом Міністерства освіти і науки України № 1249 від 13 жовтня 2023 року повноважень. Вочевидь, такі дії ОСОБА_5 , які за самим своїм змістом є виконанням вимог чинного законодавства, не можуть тлумачитися як такі, що мають кримінально протиправний характер.

Щодо правомірності нарахування їй заробітної плати бухгалтером ОСОБА_6 слідчий суддя не уповноважений оцінювати доводи ОСОБА_3 через непідсудність зазначеного кримінального правопорушення Вищому антикорупційному суду. ОСОБА_6 не належить до переліку суб`єктів, передбачених п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України, а розмір завданої, на думку ОСОБА_3 , її діями шкоди не є достатнім для наявності критерію підсудності, передбаченого п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя констатує відсутність бездіяльності з боку уповноважених осіб НАБУ, а тому у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - відмовити.

Положення ч. 3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду України № 4-р(ІІ)/2020 від 17 червня 2020 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду упродовж 5-ти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1