Справа 688/5134/23
№ 1-кп/688/44/24
УХВАЛА

21 лютого 2024 року м.Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області у складі колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

з участю прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження № 0000194 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Славута Хмельницької області, жителя АДРЕСА_1 , з вищою освітою, пенсіонера, розлученого, громадянина України, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України,

ВСТАНОВИВ:

20.12.2023 до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_5 надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 просила призначити обвинувальний акт до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з участю обвинуваченого та захисника, а також викликати в судове засідання свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Обвинувачений ОСОБА_6 не заперечував проти призначення справи до судового розгляду та проти виклику заявлених прокурором свідків.

Захисник ОСОБА_7 просив повернути обвинувальний акт прокурору, оскільки він не відповідає вимогам ст..291 КПК України, не зрозумілим є зміст обвинувачення, зокрема, причетність обвинуваченого до подій 24.10.2023, а також просили викликати в судове засідання свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які були понятими під час проведення слідчих дій.

Прокурор ОСОБА_12 заперечувала проти виклику заявлених стороною захисту свідків, посилаючись на те, що слідчі дії були зафіксовані на відеозапис і потреби у допиті понятих немає.

Крім того, прокурор подала до суду клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , посилаючись на те, що він обґрунтовано обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 15 років до довічного позбавлення волі з конфіскацією майна, в зв`язку з чим може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він обвинувачується, зважаючи на те що він не працює, має стійкі проросійські погляди і антиукраїнські переконання, безпосередньо після вчинення кожного з епізодів інкримінованого йому кримінального правопорушення вживав активних заходів для знищення доказів своєї діяльності, досяг пенсійного віку, має право керування транспортними засобами, має негативну репутацію, офіційно не працює, не має офіційного джерела доходів. Вважає, що більш м`які запобіжні засоби не зможуть забезпечити належної поведінки обвинуваченого. На підставі абз.8 ч.4 ст.183 КПК України просила не визначати заставу обвинуваченому.

Обвинувачений ОСОБА_6 у вирішенні клопотання поклався на розсуд суду. Захисник ОСОБА_7 просив відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на необґрунтованість обвинувачення, вважає, що мало місце провокація злочину.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з наступних підстав.

Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст.468-475 КПК України до суду не надійшло.

Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст.291 КПК України. Він містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частину статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Деякі недоліки обвинувального акта щодо неконкретного змісту обвинувачення, на які вказав захисник, на думку суду не є такими порушеннями, які відповідно до вимог законодавства мають наслідком повернення обвинувального акта.

У постанові від 03.07.2019 у справі №273/1053/17 Касаційний кримінальний суд Верховного Суду зазначив, що визначення обсягу обвинувачення при направленні обвинувального акта до суду належить виключно до повноважень прокурора, адже в обвинувальному акті зазначаються ті фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими.

Таким чином, підстави для повернення обвинувального акта відсутні.

Справа підсудна Шепетівському міськрайонному суду Хмельницької області згідно ухвали Хмельницького апеляційного суду від 14 лютого 2024 року.

Клопотання прокурора та захисника про виклик свідків підлягає задоволенню.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ч.1 ст.197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 01.09.2023 року до ОСОБА_6 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави, який було продовжено до 31.12.2023.

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області строк дії запобіжного заходу ОСОБА_6 продовжено до 23.02.2024.

Враховуючи те, що обвинувачений звинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 15 років до довічного позбавлення волі з конфіскацією майна, в зв`язку з чим наявні ризики, що він може ухилитися від суду та незаконно впливати інших учасників процесу, які на теперішній час не допитані судом, вчинити інше кримінальне правопорушення, суд вважає, що на даний час відсутні відомості про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що були підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ході досудового розслідування.

З огляду на те, що обвинувачений не має місця роботи, міцних соціальних зв`язків, суд вважає, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належної поведінки обвинуваченого.

Крім того, відповідно до ч.6 ст.176 КПК України під час воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вказане положення КПК України не визнано неконституційним.

З огляду на викладене, та враховуючи, що до спливу строку дії запобіжного заходу неможливо закінчити розгляд справи, суд вважає необхідним продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 на 60 днів - до 20 квітня 2024 року включно.

За таких обставин підстав для зміни запобіжного заходу судом не вбачається.

Відповідно до абз.8 ч.4 ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним не визначати розмір застави обвинуваченому.

Керуючись ст.ст. 314-315, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України, в Шепетівському міськрайонному суді Хмельницької області на 14.00 год. 29 лютого 2024 року.

Справа розглядатиметься у відкритому судовому засіданні колегієї суддів Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області в складі: головуючого судді - ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника та свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів - до 20 квітня 2024 року включно.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу може буим оскаржена обвинуваченим до Хмельницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3