Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1934/24

Номер провадження: 1-кс/511/476/24

13.05.2024 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні конференційно в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання т.в.о. заступника начальника СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Любахи, Володимерецького району, Рівненської області, громадянина України, українця за національністю, з середньою освітою, фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, військовослужбовця військової служби на посаді оперативного чергового командного пункту штабу військової частини НОМЕР_1 , у військовому звані «капітан», підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що ОСОБА_5 , підозрюється у тому, що він проходячи військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , яка дислокується за адресою: АДРЕСА_2 , у військовому званні «капітан», на посаді оперативного чергового командного пункту штабу, перебуваючи поза службою із табельною вогнепальною зброєю пістолетом Макарова серії НОМЕР_2 , 1985 р.в. із спорядженими двома магазинами ( загальна кількість 16 патронів), 10.05.2024 у вечірній час доби (точний час на даний момент встановлюється), відпочивав у барі «PALL MALL», який розташований за адресою віськове містечко, АДРЕСА_3 , де вживав алкогольні напої.

Під час вживання алкогольних напоїв, 10.05.2024 біля 23 години 17 хвилин між ОСОБА_5 та раніш йому незнайомими ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які перебували на території бару «PALL MALL», в якості відвідувачів, виник раптовий конфлікт, який розпочав ОСОБА_5 у присутності працівників закладу та інших відвідувачів, звинувачуючи останніх в ухиленні від проходження військової служби, під час якого ОСОБА_5 поводячись зухвало і агресивно, умисно наніс тілесні ушкодження ОСОБА_8 , а саме один удар кулаком правої руки у ділянку тулуба та один удар кулаком правої руки в ліву ділянку обличчя. В цей момент до ОСОБА_5 підійшли відвідувачі вказаного розважального закладу та попросили припинити хуліганські дії, після припинення конфлікту, його учасники залишили приміщення бару та вийшли на вулицю.

Так, 10.05.2024 біля 23 години 30 хвилин перебуваючи біля Будинку АДРЕСА_3 , між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 і ОСОБА_8 продовжився конфлікт, у присутності інших відвідувачів бару, в цей час ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на вчинення хуліганських дій відносно ОСОБА_7 та ОСОБА_8 із застосуванням вогнепальної зброї, усвідомлюючи, що перебуває у громадському місці, знаходившись на відстані приблизно 25 метрів від входу до приміщення вказаного бару, тримаючи у руках приведену у бойову готовність та направлену дульним зрізом у бік ОСОБА_7 та ОСОБА_8 табельну вогнепальну зброю - пістолет Макарова серії НОМЕР_2 , 1985 р.в., супроводжуючи свої дії голосними нецензурними лайками, здійснив три постріли в повітря, після чого погрожуючи реальним застосуванням зброї на ураження здійснив три постріли в ноги ОСОБА_8 та один постріл в ноги ОСОБА_7 .

Внаслідок вчинення протиправних дій ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_8 тілесне ушкодження у вигляді вогнепального поранення правої голені, відкритого перелому велико-гомілкової кістки та поранень нижніх кінцівок, а ОСОБА_9 тілесні ушкодження у вигляді відкритого перелому обох кісток голені, вогнепальної рани лівої голені.

За вищевикладених обставин, військовослужбовець ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, в грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю (хуліганство), вчинене із застосуванням вогнепальної зброї, про що йому було повідомлено 11.05.2024 року.

Підозра ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах.

При цьому, стороною обвинувачення встановлено ряд ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, зокрема, вказаний ризик обгрунтовується може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення вказаного клопотання.

Захисник підозрюваного подала до суду заперечення з характеризуючими матеріалами на підозрюваного . Просила застосувати заставу або особисте зобов`язання.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню№ 0000355, відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.296 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Пункт 5 частини 2 статті 183 КПК України визначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Як встановлено слідчим суддею, підозрюваний раніше не судимий та санкція частини 4 статті 296 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Наразі стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного злочину та їх кількість достатня для подальшого розслідування, а також наявність ризиків, передбачених диспозицією статті 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків.

Слідчий суддя зазначає, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК України.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Разом з тим, згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу підозрюваного, встановлені ризики, а також те, що останній, підозрювається у вчиненні тяжкого злочину, який вчинено в умовах воєнного стану, раніше не судимий, слідчий суддя прийшов до висновку, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам буде недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

Частина друга статті 197 КПК України регламентує, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Обрати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування тобто до 09 липня 2024 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: АДРЕСА_4 .

Одночасно визначити розмір застави у межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2024 року) в сумі 121 120,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

-заборонити спілкування зі свідками та потерпілим.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень (стаття 198 КПК України).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1