справа № 361/9074/19
провадження № 1-кп/361/161/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.07.2024 м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі :

головуючий суддя - ОСОБА_1 ,

за участі : секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 , її представника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника потерпілої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про призначення судової психологічної експертизи у кримінальному провадженні № 0002374 від 19.08.2019, по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121 та ч. 1 ст. 263 КК України -

ВСТАНОВИВ:

В судовому засіданні представник потерпілої ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 заявив клопотання про призначення в даному кримінальному провадженні судової психологічної експертизи посилаючись на те, що потерпілою заявлено до обвинуваченого ОСОБА_4 цивільний позов про стягнення 500000,00 грн. моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, яка на її переконання відповідає характеру правопорушення, глибини її фізичних і душевних страждань, а також узгоджується зі ступенем вини обвинуваченого. Однак для чіткого визначення розміру моральної шкоди представник вважає необхідним провести у справі судово-психологічну експертизу, з метою належного і точного визначення розміру моральної шкоди, так як потерпіла під час допиту не могла належним чином пояснити без спеціальних знань (які застосовуються в ході проведення судової психологічної експертизи), так як зробити це потерпілій ОСОБА_6 є неможливим, а тому саме висновок експерта допоможе встановити факт та розмір завданої їй моральної шкоди, сприятиме повному та всебічному розгляду кримінальної справи та цивільного позову. В порядку ст. 119 КПК України просить врахувати майновий стан потерпілої ОСОБА_6 та звільнити її від витрат на проведення експертизи.

Потерпіла ОСОБА_6 підтримала заявлене її представником клопотання.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти призначення експертизи.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 , позицію якого підтримав його підзахисний ОСОБА_4 , зазначив, що сторона захисту не заперечує і не оспорює факту завдання потерпілій моральної шкоди, однак із клопотання вбачається, що представник потерпілої ставить під сумнів пояснення особи, яку він представляє. При цьому обов`язок доведення заявлених в цивільному позові обставин, згідно положень ЦПК України, покладається на сторони, які мають надати докази. Згідно положень ч. 2 ст. 101 КПК України кожна сторона має право надати суду висновок експерта. При вирішенні клопотання покладається на розсуд суду.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступного.

Так, судом встановлено, що клопотання про призначення судово-психологічної експертизи подане стороною захисту в рамках цивільного позову, поданого потерпілою ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про відшкодування завданої потерпілій внаслідок вчиненого кримінального правопорушення моральної шкоди.

Згідно ч. 5 ст. 128 КПК України, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв'язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає:

1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я;

2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів;

3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна;

4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В ч. 2 ст. 101 КПК України вказано, що кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях.

Згідно з ч. 2 ст. 242 КПК України слідчий або прокурор зобов'язані забезпечити проведення експертизи щодо: встановлення причин смерті; встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Таким чином кримінально-процесуальним законодавством передбачений виключний перелік підстав, за яких проведення експертизи є обов'язковим. У свою чергу представником потерпілої ОСОБА_6 не наведено доводів в підтвердження жодної з відповідних підстав.

Доведення обставини отримання моральної шкоди, її розміру належать безпосередньо до обов'язку потерпілого, вирішуються ним особисто у формі подання цивільного позову, а задоволення чи відмова в цивільному позові потерпілого належить за змістом ст. 368 КПК України безпосередньо до компетенції суду, якому належить розглянути кримінальне провадження по суті.

Отже, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається безпосередньо потерпілим у позовній заяві, однак, остаточне рішення про наявність підстав для задоволення цивільного позову та розмір компенсації моральної шкоди приймається судом.

Також згідно положень ч. 1 ст. 119 КПК України суд, враховуючи майновий стан потерпілого, за власною ініціативою або за її клопотанням має право своєю ухвалою звільнити від оплати повністю або частково сплату процесуальних витрат.

Згідно ч. 1 ст. 122 КПК України витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та експертів, несе сторона кримінального провадження, яка заявила відповідне клопотання.

Відповідно до ст. 7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Враховуючи зазначені вище норми чинного законодавства, беручи до уваги, що жодних документів відносно майнового стану потерпілої ОСОБА_6 до клопотання не додається, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення заявленого клопотання.

Керуючись ст. ст. 101, 119, 122, 350, 369-372, 376 КПК України, ст. 81, 103 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника потерпілої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про призначення судової психологічної експертизи у кримінальному провадженні № 0002374 від 19.08.2019, по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121 та ч. 1 ст. 263 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1