Єд. унік. № 243/2088/24
Провадження № 1-кс/243/360/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 травня 2024 року м. Слов`янськ

Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Слов`янської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000111 від 05 березня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 213 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

07 травня 2024 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, надійшло клопотання прокурора Слов`янської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000111 від 05 березня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 213 КК України.

Із вказаного клопотання вбачається, що в провадженні слідчого відділу ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000111 від 05 березня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 213 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлення, що 04.03.2024 до ВП № 4 Краматорського РУП надійшов рапорт від оперуповноваженого СКП ВП № 4 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про те, що в ході відпрацювання території обслуговування відділу поліції № 4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області було встановлено, що громадянин ОСОБА_5 здійснює незаконний прийом металобрухту.

У ході досудового розслідування встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , здійснюється незаконний прийом металобрухту. Безпосередньо прийом металобрухту здійснює ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Після купівлі металобрухту ОСОБА_6 зберігає його на вищезазначеній території.

09 квітня 2024 року в період часу з 14 год. 11 хв. по 20 год. 11 хв. на підставі ухвали суду проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , під час виявлено та вилучено: троє напільних ваг «терезів», з двома цифровими траблами до них, на кожен предмет прикріплено пояснювальні бирки з підписами всі учасники слідчої дії; «Акт-прийому побутового металобрухту № 03» від 18.12.2023р., «Договір про надання послуг№166 від 01.05.2023р. та додаток до нього «Акт приймання передачі», які були вилучені та поміщені до спец-пакету PSP 3139194, металобрухт чорних металів загальною вагою приблизно 8т. та металобрухт кольорових металів, загальною вагою приблизно 1 т., котрий передано на відповідне зберігання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

11 квітня 2024 року ухвалою слідчого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області (№ 1-кс/243/297/2024) накладено арешт на вилучені 09.10.2024 речі під час проведення обшуку домоволодіння (будинку та всіх господарських споруд) за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно відповіді на запит № 1.2-11.1/3405-24 від 03.05.2024 отриманої від Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України, в якій йдеться, що на теперішній час ТОВ «КРСТІЛ» ( код згідно з ) перебуває у Переліку суб?єктів господарювання, які здійснюють заготівлю та операції з металобрухтом. В Переліку зокрема зазначено місце провадження діяльності ТОВ «КРСТІЛ»: вул. Смоленська, 53, м. Слов?янськ, Донецька область.

Відповідно, пункт приймання металобрухту, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 є в Переліку суб?єктів господарювання, які здійснюють заготівлю та операції з металобрухтом було внесено до Переліку в установленому порядку.

Враховуючи, що троє напільних ваг «терезів», два цифрових табло до них, документи, металобрухт чорних металів загальною вагою приблизно 8т. та металобрухт кольорових металів загальною вагою приблизно 1т, не підлягають спеціальній конфіскації та у подальшому застосуванні арешту відпала потреба, на підставі викладеного прокурор просить скасувати арешт з зазначеного майна.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надіслав слідчому судді заяву в якій зазначив, що клопотання підтримує, просить його задовольнити, а судове засідання проводити за його відсутності.

Дізнавач ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилася, надіслала слідчому судді заяву в якій просить судове засідання проводити за її відсутності.

Дослідивши документи, що додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 16 КПК України одним з принципів кримінального провадження є недоторканість права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 та п.7 ч.2 ст.131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна .

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються Главою 17 КПК. За змістом ст.ст.173, 174 КПК під час досудового розслідування, судового розгляду питання про накладення/скасування арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд відповідно.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 6 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 КПК, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Арешт може бути накладений у встановленому КПК порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК).

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою суду під час судового провадження за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (ч.4 ст.174 КПК).

Тобто, за змістом ст. 174 КПК, клопотання про скасування арешту мають право подати підозрюваний, обвинувачений, їх захисник чи законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Водночас, кримінальне процесуальне законодавство не містить аналогічних норм, які б визначали повноваження прокурора на заявлення клопотання про скасування арешту майна та правові підстави для заявлення такого клопотання.

Таким чином, слід констатувати, що ст. 174 КПК, яка регламентує можливість скасування арешту, містить вичерпний перелік суб`єктів, які можуть звертатися з клопотанням про скасування арешту.

На підставі наведеного слідчий суддя вважає, що в даному випадку до суду звернувся прокурор з клопотанням про скасування арешту майна, який не є повноважним суб?єктом звернення в розумінні вимог ст.174 КПК.

Враховуючи те, що клопотання прокурора про скасування арешту майна, подане особою, яка не має права подання такого клопотання, суд приходить до висновку, що подане клопотання не підлягає розгляду та підлягає поверненню особі, яка його подала.

Керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Слов`янської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000111 від 05 березня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 213 КК України повернути особі яка його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1