Справа номер №303/2311/24
Провадження №1-кс/303/611/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2024 року м. Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчої ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному 13.01.2024 до ЄРДР за №0000019,

В С Т А Н О В И В:

Слідча ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, погодженим прокурором Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_7 про продовження в кримінальному провадженні, внесеному 13.01.2024 до ЄРДР за №0000019, строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ..

Клопотання мотивоване наявністю передбачених ч.1 ст.177 КПК України ризиків, що були встановлені при обранні ОСОБА_5 запобіжного заходу та які продовжують існувати та на даний час не зменшилися, а також тим, що в межах визначеного ст.219 КПК України строку, органом досудового розслідування, з об`єктивних причин, а саме неможливістю отриманням висновків за рядом призначених експертних досліджень, необхідністю виконання вимог ч. 3,4 ст.290 КПК України, досудове розслідування не завершено, а тому просить клопотання задовольнити.

Захисником ОСОБА_8 адвокатом ОСОБА_9 подано заперечення на клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу. В даному клопотанні ОСОБА_9 , посилаючись на положення ст.17, 92 та 194 КПК України, вказує на те, що орган досудового розслідування підставність свого клопотання не довів, що в сукупності з необґрунтованістю пред`явленої ОСОБА_5 підозри, а також не підтвердженням існування зазначених у клопотанні ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та відсутністю доводів щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, свідчить про недоречність продовження строку застосування запобіжного заходу.

Крім цього, захисник вказує на порушення процесуальних норм при зверненні до слідчого судді з відповідним клопотанням, а саме ч.1 ст.199 КПК України, так як клопотання вручено стороні захисту 07.05.2024, тоді як строк тримання під вартою ОСОБА_5 , відповідно до попередньої ухвали, визначений по 10.05.2024 року.

Прокурор та слідчий, кожен окремо, в судовому засіданні просили задовольнити клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив обмежитись застосуванням більш м`якого запобіжного заходу домашнім арештом.

Захисник ОСОБА_9 в судовому засіданні у задоволенні клопотання просив відмовити з підстав викладених у запереченнях. У разі задоволення клопотання, просив визначити ОСОБА_5 мінімальний розмір застави, чи обмежитись застосуванням більш м`якого запобіжного заходу - домашнім арештом.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст.184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою повинно бути розглянуте згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 199 КПК України).

Частиною 5 ст. 199 КПК України визначено, що слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Судом встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, який відноситься до категорії тяжких злочинів.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 15.03.2024 підозрюваному ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 10 травня 2024 року. При цьому встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, наявність достатніх даних, щодо існування ризиків передбачених п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України та доведеність неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Відповідно до постанови керівника Мукачівської місцевої прокуратури від 07.05.2024, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні за №0000019 продовжений до 13 червня 2024 року.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Європейської Конвенції передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наданих стороною обвинувачення документів, що містяться в клопотанні, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри, на час розгляду клопотання, щодо можливого вчинення ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення.

За результатами розгляду клопотання слідчий суддя погоджується з твердженням органу досудового розслідування щодо продовження існування ризику того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, про що свідчить тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винним у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років за ч.2 ст.307 КК України.

Європейський суд з прав людини зазначив, що орган судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачується. У цьому контексті ЄСПЛ нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також ЄСПЛ зазначив що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Разом з тим тяжкість можливого покарання не є єдиною підставою для висновку про існування у даному провадженні ризику переховування підозрюваного.

Так, внаслідок збройної агресії російської федерації проти України, в країні введено воєнний стан який на теперішній час не скасований та продовжує діяти, що створює додаткові можливості для залишення території України, в тому числі поза офіційними пунктами пропуску. При цьому, при розгляді клопотання щодо застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу (ухвала слідчого судді від 15.03.2024) встановлено, що дружина та дитина підозрюваного знаходяться за межами України, а відтак стверджувати, що ризик переховування ОСОБА_5 , у тому числі за кордоном нівельовано повністю, неможливо.

Також продовжує існувати ризик того, що підозрюваний може впливати на свідків у даному провадженні. При встановленні наявності даного ризику слід враховувати передбачену ст. 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме - спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до частини четвертої статті 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

З врахуванням викладеного, слідчий суддя погоджується із тим, що орган досудового розслідування довів наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України та наявність ризиків, що передбачені п.1 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, ступінь настання яких на даний час не зменшився.

Також суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі якщо прокурор доведе, що жоден більш м`який запобіжний захід не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За змістом ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання (продовження) запобіжного заходу, суд зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, в тому числі з-поміж інших міцність соціальних зв`язків підозрюваного у місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, репутацію обвинуваченого.

Доводи захисника про наявність у підозрюваного ОСОБА_5 місця проживання, стійких соціальних зв`язків, хворої матері, не є безумовними підставами для скасування чи застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки вказані обставини не мають такого ступеню довіри, які можуть бути враховані судом, як такі, що мають запобіжний вплив на поведінку підозрюваного, та не є такими, що спростовують встановлені судом ризики.

Окрім того, зазначені захисником обставини існували також і на момент вчинення інкримінованого ОСОБА_5 злочину, проте жодним чином не виступили стримуючим фактором в поведінці останнього.

Діючий запобіжний захід є пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого продовжують існувати у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування. Матеріали провадження не містять переконливих даних про застереження, які б унеможливлювали перебування підозрюваного під вартою. Такі дані в ході судового засідання надані не були.

Окрім того, в даному кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає в необхідності захисту високих стандартів охорони прав та інтересів суспільства.

Перевіряючи доводи сторони захисту про порушення органом досудового розслідування строків звернення до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , слідчий суддя виходить з того, що ч.4 ст.199 КПК України зобов`язує суд розглянути клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою особи до закінчення дії попередньої ухвали, підстави для відмови у продовженні строку тримання під вартою особи чітко визначені КПК України.

Пропуск п`ятиденного строку на звернення слідчого, прокурора до суду з клопотанням про продовження строків тримання під вартою, який (строк) носить виключно процедурний характер, не є такими, що повинен мати своїм наслідком неможливість задоволення клопотання.

З врахуванням вищенаведених ризиків та обставин, а також враховуючі дані про особу обвинуваченого ОСОБА_5 (з часу застосування запобіжного заходу не змінилися), приходжу до висновку, що застосований відносно підозрюваного запобіжний захід відповідає особі підозрюваного, характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінуються, а тому приходжу до висновку, що слід продовжити строк застосування щодо останнього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з визначеною заставою - 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, на строк досудового розслідування, а саме до 13.06.2024.

Керуючись вимогами ст. ст. 176-178, 183, 184, 194, 196-199, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ст. слідчої СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному 13.01.2024 до ЄРДР за №0000019 задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 13.06.2024 року, з визначеною заставою 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , в разі внесення ним застави, такі обов`язки:

- прибувати за першою вимогою слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися за межі м. Мукачево без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання та роботи, залежно від стадії кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, за наявності.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною чи юридичною особою, окрім юридичної особи державної або комунальної власності або такої, що фінансується з місцевого, державного бюджету, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1