Справа №712/2189/24
Провадження №1-кс/712/1256/24
УХВАЛА

Іменем України

06 березня 2024 м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1

секретар ОСОБА_2

захисника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 712/2189/24,-

В С Т А Н О В И В :

В порядку автоматичного розподілу справ надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 712/2189/24.

В обгрунтування заяви адвокат вказував, що в провадженні слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 перебувало на розгляді два клопотання сторони захисту, в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 про надання тимчасового доступу до документів ( справи № 712/2197/24; № 712/2189/24 ). В судові засідання по вищевказаних справах був викликаний прокурор, у якого на руках були копії клопотань захисника. Вважає, що суддею порушено вимоги ст. 163 КПК України та норм законодавства щодо прав сторони захисту та сторони обвинувачення, на думку захисту вказане свідчить про явне надання переваги стороні обвинувачення, що викликає сумнів у неупередженості судді.

В судовому засіданні захисник підтримав заяву про відвід, просив задоволити, з підстав викладених в письмовій заяві.

Дослідивши доводи заяви, заслухавши захисника, суд вважає, що заява не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим. Тобто, має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі у судовому провадженні.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, які можуть бути підставою для відводу судді :

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Суть цієї правової норми полягає в тому, що вона передбачає визначений законом перелік підстав, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини під терміном «суд установлений законом» у ст.6 Конвенції мається на увазі, що «судова влада у демократичному суспільстві регулюється законами, джерелом яких є парламент». Зазначений термін охоплює не лише правові підстави існування суду, але і його склад у кожній конкретній справі.

Крім того, в рішенні ЄСПЛ «Мироненко і Мартенко проти України», зокрема у п. 66. зазначено, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ( зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»).

Як вбачається з пояснень заявника розгляд його клопотання проводився у відкритому судовому засіданні, одночас КПК України передбачає можливість закритого режиму судового засідання, який у тому числі може стосуватися і розгляду клопотання про тимчасовий доступ до речей і матеріалів.Тут діють як загальні виключення із засад гласності та відкритості, так і спеціальні положення. Так, ч. 2 ст. 27 КПК України визначені випадки, коли слідчий суддя може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої, зокрема якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.

На думку суду, обставини на які посилається адвокат у заяві про відвід судді, а саме: присутність при розгляді клопотання у відкритому судовому засіданні прокурора, хоча ч. 3 ст. 163 КПК України і передбачає розгляд клопотання за участі сторони, що подала клопотання, та особи, у володінні якої знаходяться речі чи матеріали, не є підставою для відводу судді у розумінні ч. 4 ст. 75 КК України.

Керуючись ст.ст. 35, 75, 81, 82 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити в задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 712/2189/24.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий :