ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2024 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Фастівського міськрайонного суду Київської області клопотання старшого дізнавача СД Фастівського РУП ГУ поліції в Київській області ОСОБА_3 , внесене по кримінальному провадженню за № 0000095 від 20.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про надання дозволу на знищення речових доказів, -

встановила:

до провадження слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого дізнавача СД Фастівського РУП ГУ поліції в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 ,про надання дозволу на знищення речових доказів.

Клопотання обґрунтовується тим, що 20.04.2024 до чергової частини Фастівського РУП ГУ НП в Київській області з лінії "102" надійшло повідомлення про те, що 20.04.2024 року близько о 06 год. 30 хв. на ставі, який знаходиться у 33 кварталі Веприківського лісництва, що неподалік с. Скригалівка Фастівського району Київської області, здійснюється незаконне заняття рибним добувним промислом. По прибуттю на місце події було встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , без належного дозволу, у заборонений час, використовуючи заборонені знаряддя лову, а саме сітки, здійснили незаконний вилов риби.

20.04.2024 року під час проведення огляду місця події, а саме берегу ставу, який знаходиться у 33 кварталі Веприківського лісництва, що неподалік АДРЕСА_1 , де в ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було виявлено та вилучено: дерев`яний човен частково фарбований у зелений колір; три сітки: 1) 60х1,5 м, вічко 60 мм, 2) 80х1,5 м, вічко 70 мм, 3) 80х1,5 м, вічко 70 мм; пластикове весло; гумові чоботи зеленого кольору; екземпляри риб: карась сріблястий в кількості 5 штук, короп в кількості 3 штук.

20.04.2024 року старшим дізнавачем сектору дізнання Фастівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 винесено постанову про визнання і приєднання до кримінального провадження №0000095 вказаних речових доказів.

Вилучені в ході огляду: карась сріблястий в кількості 5 штук, короп в кількості 3 штук, передані на відповідальне зберігання, з відібранням розписки, представникам Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області.

Під час проведення огляду місця події від 20.04.2024, а саме берегу ставу, який знаходиться у 33 кварталі Веприківського лісництва, що неподалік с. Скригалівка Фастівського району Київської області, проводився безперервний відеозапис на цифрову відеокамеру «Panasonic», який скопійовано на оптичний носій DVD R диск та долучений до матеріалів кримінального провадження, а всі необхідні відомості належним чином зафіксовано у протоколі.

Отже, оскільки виловлена риба піддається швидкому псуванню, її подальше зберігання неможливе, а тому вона має бути знищена за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності за рішенням слідчого судді.

Дізнавач до судового засідання не з`явився,направив заяву про розгляд клопотання у його відсутність. Клопотання підтримав з підстав у ньому наведених та просив задовольнити.

Вивчивши клопотання про надання дозволу на знищення речових доказів та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Предметом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 249 КК України, виступають водні живі ресурси, тобто організми, життя яких постійно або на окремих стадіях розвитку неможливе без перебування (знаходження) у воді.

Згідно з Наказом МОЗ України від 06.05.2003 № 197 «Про затвердження державних санітарних правил і норм», - термін зберігання охолодженої риби від улову до реалізації необробленої 89 діб.

Відповідно до ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню:

1) повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;

2) передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;

3) знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду, якщо такі товари або продукція, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан;

4) передаються для їх технологічної переробки або знищуються за рішенням слідчого судді, суду, якщо вони відносяться до вилучених з обігу предметів чи товарів, а також якщо їх тривале зберігання небезпечне для життя чи здоров`я людей або довкілля.

У випадках, передбачених цією частиною, речові докази фіксуються за допомогою фотографування або відеозапису та докладно описуються. У разі необхідності може бути збережений зразок речового доказу, достатній для його експертного дослідження або інших цілей кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 100 КПК України визначено порядок зберігання речових доказів і документів та вирішення питання про спеціальну конфіскацію.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 року № 1104 (далі Порядок).

Згідно п. 5 Порядку Умовою зберігання речових доказів повинне бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Забороняється зберігання речових доказів в умовах, що можуть призвести до їх знищення чи псування. У разі потреби необхідне вжиття невідкладних заходів для приведення таких речових доказів до стану, що дає змогу забезпечити їх подальше зберігання.

Згідно з п. 12 Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України та Державної судової адміністрації України від 27.08.2010 № 51/401/649/471/23/125, під час зберігання і передачі речових доказів, цінностей, документів та іншого майна вживаються заходи для забезпечення належного зберігання у вилучених об`єктів ознак і якостей, які визначають їх значення як речових доказів у кримінальних справах і які є на них, а також зберігання самих речових доказів, ознак і якостей з метою можливості їх подальшого цільового використання (якщо вони не можуть бути передані на зберігання потерпілим, їх власникам або іншим особам, а також організаціям).

Відповідно до п. 29 Порядку речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан, знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду.

Згідно положень ст. 333 Цивільного кодексу України особа, яка зловила рибу є власником, якщо вона діяла відповідно до закону, місцевого звичаю або загального дозволу власника відповідної земельної ділянки.

Законом України «Про рибу, інші водні живі ресурси та харчову продукцію з них» визначені вимоги, щодо безпечності вирощування риби, інших водних живих ресурсів та встановлено вимоги до продуктів лову, контролю якості і безпеки продуктів лову та харчової продукції з них. Відповідно до Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», а саме до п. 4 ч. 1 ст. 36 «Харчовий продукт, який є непридатним для споживання людиною, але не становить безпосередньої загрози (низький ризик) для здоров`я людини, не допускається до реалізації та утилізується власником. Харчовий продукт, який є непридатним для споживання людиною, але становить безпосередню загрозу (високий ризик) для здоров`я людини, підлягає негайному вилученню власником та утилізації або знищенню під контролем державного інспектора відповідно до законодавства».

Зважаючи на те, що річкова риба відноситься до продуктів харчування тваринного походження, що піддаються швидкому псуванню, спеціальних умов для зберігання вказаної риби в Управлінні Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області не має, вилов здійснено з порушенням вимог чинного законодавства, а їх реалізація відповідно до Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» може становити загрозу для здоров`я людини, в наслідок відсутності даних щодо її належності, та беручи до уваги те, що зазначена риба не містить на собі слідів кримінального правопорушення, не є власністю особи, яка її виловила з порушенням вимог законодавства, а подальше зберігання вказаного речового доказу у його первинному вигляді без спеціальних умов є неможливим.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що у клопотанні доведено достатніх підстав для надання дозволу на знищення речових доказів у кримінальному провадженні № 0000095 від 20.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а саме: карася сріблястого в кількості 5 штук та коропа в кількості 3 штуки.

Керуючись ст. ст. 100, 170, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ухвалила:

Клопотання старшого дізнавача СД Фастівського РУП ГУ поліції в Київській області ОСОБА_3 , внесене по кримінальному провадженню за № 0000095 від 20.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про надання дозволу на знищення речових доказів задовольнити.

Надати дозвіл на знищення речового доказу у кримінальному провадженні № 0000095 від 20.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а саме: карася сріблястого в кількості 5 штук, коропа в кількості 3 штуки, які передані на зберігання представникам Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м.Києві та Київській області.

Знищення вказаних речових доказів доручити Управлінню Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м.Києві та Київській області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1