У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001298, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 червня 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Чаплине Синельниківського району Дніпропетровської області, громадянина України, не працюючого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням у кримінальному провадженні № 0001298, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 червня 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а зібрані у ході досудового розслідування фактичні дані, свідчать про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити та обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання, просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Просив звернути увагу, що підозрюваний осамостійно та добровільно прийшов та повернув викрадене потерпілому. Реальної шкоди не завдано. Співпрацює зі слідством. Звернула увагу на те, що підозрюваний має постійне місце проживання.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 та п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Ужгородським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001298, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

25 червня 2024 року о 15 год. 40 хв. ОСОБА_4 було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

26 червня 2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме в таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій в умовах воєнного стану.

Сукупність фактичних даних, які містяться в матеріалах кримінального провадження, дають підстави вважати пред`явлену ОСОБА_4 підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні вже під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування»..

При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Злочин, в якому підозрюється ОСОБА_8 є тяжким, за яким підозрюваному загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років., що може спонукати підозрюваного ухилятися від слідчого, прокурора, суду. При оцінці даного ризику, слідчим суддею взято до уваги позицію Європейського суду з прав людини, яка висвітлена в рішенні ЄСПЛ від 20.05.2010 р. у справі «Москаленко проти України», в якому зазначено, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

За таких обставин, слідчий суддя прийшов до висновку щодо доведеності існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім цього, враховуючи те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого після повідомлення про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, існує ризик вчиненням підозрюваним іншого кримінальне правопорушення.

Разом з цим, заявлений стороною обвинувачення ризик незаконного впливу на учасників кримінального провадження нічим не підтверджений.

Таким чином, слідчий суддя прийшов до переконання, що слідчим під час розгляду клопотання доведено обгрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Водночас, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, згідно з ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує те, що підозрюваний повністю визнав свою вину у інкримінованому йому кримінальних правопорушеннях, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, його скрутний майновий стан, наявність постійного місця проживання, повернення викраденого майна, розмір майнової шкоди, спричиненої кримінальним правопорушенням, у вчиненні якого він підозрюється.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 176 слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Сторона обвинувачення під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не довела, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Зокрема, слідчий суддя, враховуючи обставини, визначені ст. 178 КПК України, та встановлені під час розгляду клопотання дійшов до висновку, що доведені стороною обвинувачення ризики можуть бути попереджені шляхом застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 194 КПК, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт, строком на два місяці, з покладанням на підозрюваного окремих обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 181,183, 186, 193, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці в межах строку досудового розслідування, а саме до 23 серпня 2024 року включно, заборонивши цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за кожною вимогою;

2) не відлучатись із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Час та дата оголошення повного тексту ухвали 13 год. 35 хв. 02 липня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1