УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року

м. Київ

справа № 658/2367/17

провадження № 51-1489 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши в судовому засіданні клопотання представника потерпілого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про направлення кримінального провадження (справа № 658/2367/17) щодо ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 Кримінального кодексу України (далі - КК), в порядку статті 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

До Верховного Суду в порядку статті 34 КПК надійшло клопотання представника потерпілого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про направлення кримінального провадження (справа № 658/2367/17) щодо ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 КК, із Херсонського апеляційного суду до Одеського апеляційного суду.

У клопотанні адвокат зазначає про те, що у Херсонському апеляційному суді відкрито апеляційне провадження за апеляційними скаргами потерпілого та захисника обвинуваченого на вирок Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 14 грудня 2021 року, однак через повномасштабне вторгнення країни агресора, окупацію м. Херсон та бойові дії, розгляд справи по суті не розпочато. При цьому, вказує на те, що за час перебування матеріалів кримінального провадження в Херсонському апеляційному суді склад суду змінювався двічі.

Акцентує увагу на тому, що договір про надання правової допомоги потерпілому ОСОБА_5 було укладено вже на стадії апеляційного провадження, оскільки зв`язок останнього з попереднім представником був втрачений через евакуацію.

Посилається на те, що через особливості воєнного стану доступ до матеріалів кримінального провадження в ЄСІТС «Електронний суд» взагалі відсутній, а відрядження до міста, яке перебуває у зоні артилерійської доступності та систематично атакується ворогом з різних видів озброєння є небезпечним для життя, що також унеможливлює ознайомлення з матеріалами кримінального провадження у паперовому вигляді, і як наслідок - унеможливлює обрання правової позиції та складання вмотивованих заперечень на апеляційну скаргу захисника обвинуваченого.

Також вказує на те, що при зв`язку з Херсонським апеляційним судом їй стало відомо, що забезпечення дистанційного розгляду справи є малоймовірним через постійні ворожі обстріли та пов`язані із цим переривання інтернет-зв`язку.

Одночасно адвокат зазначає, що вона проживає в м. Одесі, обвинувачений ОСОБА_7 - в АДРЕСА_1 , захисник обвинуваченого ОСОБА_8 зареєстрований в м. Одесі.

Тому вважає, що через повномасштабне вторгнення Російської Федерації та з метою дотримання основних засад кримінального судочинства у розумні строки та забезпечення ефективного розгляду справи, матеріали цього кримінального провадження слід направити із Херсонського апеляційного суду до Одеського апеляційного суду, який з урахуванням особливостей воєнного стану максимально працює у штатному режимі.

Посилається на позицію, викладену в ухвалі Верховного Суду від 25 січня 2024 року (справа № 470/913/19). Зокрема, вказує, що у цьому рішенні касаційний суд зазначив що, оскільки протягом тривалого часу апеляційну скаргу не розглянуто Херсонським апеляційним судом через об`єктивні підстави (карантинні обмеження, повномасштабне вторгнення Російської Федерації, постійні обстріли та відсутність інтернету), у клопотанні наведені обґрунтовані доводи щодо необхідності направлення цього кримінального провадження до Одеського апеляційного суду, які можна визнати винятковими.

Крім того, до Верховного Суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_6 , в якому вона додатково акцентує увагу на тому, що Херсонський апеляційний суд у відповідь на запит касаційного суду зазначив, що вказане кримінальне провадження декілька разів призначалось до розгляду, однак через постійні обстріли м. Херсона, відсутність світла, інтернету та неможливість у зв`язку з цим забезпечити явку до суду учасників судового провадження, її розгляд по суті не розпочато. Тому, вважає, що Херсонський апеляційний суд через незалежні обставини не може створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, що не відповідає нормам статті 21 КПК. При цьому, наголошує, що Херсонська обласна прокуратура також перебуває в м. Одесі.

До Верховного Суду надійшло клопотання потерпілого ОСОБА_5 , в якому він просить задовольнити клопотання його адвоката про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_7 із Херсонського апеляційного суду до Одеського апеляційного суду, а розгляд цього клопотання провести без його участі.

Учасникам судового провадження було вчасно повідомлено про день та час розгляду клопотання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення дати розгляду клопотання не надійшло.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені в клопотанні доводи та матеріали провадження, Суд дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню на таких підставах.

Відповідно до статті 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

За правилами частини 1 статті 34 КПК, кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Також, положеннями вказаної статті встановлено, що до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків.

Водночас стадія судового розгляду врегульована главою 28 КПК.

При цьому, як вбачається з інформації, наданої Херсонським апеляційним судом, до вказаного суду надійшли апеляційні скарги потерпілого ОСОБА_5 та захисника ОСОБА_8 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 , на вирок Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 14 грудня 2021 року.

Отже, судовий розгляд у цьому кримінальному провадженні вже відбувся, а на стадії апеляційного перегляду судових рішень кримінальним процесуальним законом не передбачено направлення кримінального провадження на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків.

Тобто, відповідно до змісту статті 34 КПК, законодавець визначив можливість передачі, кримінального провадження з одного суду до іншого у виняткових випадках, з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження, лише тоді, коли у такому кримінальному провадженні не розпочато судовий розгляд.

Таким чином, оскільки в цьому кримінальному провадженні вже постановлено вирок та на даний час здійснюється апеляційний розгляд провадження, то наведені у клопотанні захисника обставини, на даному етапі судового розгляду, не можуть бути підставами, передбаченими статтею 34 КПК, для направлення вказаного кримінального провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого.

При цьому, захисником не вказано на обставини, передбачені статтею 34 КПК, які б надали касаційному суду підстави для направлення цього кримінального провадження із Херсонського апеляційного суду до Одеського апеляційного суду, а також не надано підтвердження щодо неможливості здійснення правосуддя Херсонським апеляційним судом.

Разом з тим, відповідно до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», у разі неможливості здійснення правосуддя судом з об`єктивних причин під час воєнного або надзвичайного стану, у зв`язку зі стихійним лихом, військовими діями, заходами щодо боротьби з тероризмом або іншими надзвичайними обставинами може бути змінено територіальну підсудність судових справ, що розглядаються в такому суді, за рішенням Вищої ради правосуддя, що ухвалюється за поданням Голови Верховного Суду, шляхом її передачі до суду, який найбільш територіально наближений до суду, який не може здійснювати правосуддя, або іншого визначеного суду.

Тобто питання щодо припинення здійснення правосуддя судами відноситься до компетенції Вищої ради правосуддя.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що відсутні підстави, передбачені статтею 34 КПК, для направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_7 із Херсонського апеляційного суду до Одеського апеляційного суду.

Водночас з огляду на вищезазначені положення статті 34 КПК та компетенцію суду касаційної інстанції у колегії суддів відсутні підстави для надання оцінки ухвалі Верховного Суду від 25 січня 2024 року (справа № 470/913/19).

Отже, клопотання адвоката не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись статтею 34 КПК, Суд

постановив:

Клопотання представника потерпілого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про направлення кримінального провадження (справа № 658/2367/17) щодо ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 КК, з одного суду апеляційної інстанції до іншого залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3