Справа № 643/5206/24
Провадження № 1-кс/643/635/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2024 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові погоджене прокурором Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 клопотання слідчого Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0004289 від 13.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України,-

установив:

З представлених суду матеріалів вбачається, що слідчим відділом Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування вказаному кримінальному провадженні, яким встановлено, що ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки, бажаючи їх настання, з корисливого мотиву та з метою особистого протиправного збагачення поєднаного з вимаганням, в порушення вимог ст. 19 Конституції України, ст.ст. 22, 24 Закону України «Про запобігання корупції», ст.ст. 1, 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», в період часу з 30.04.2024 до 14.05.2024, більш точного часу досудовим розслідування не встановлено, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , в телефонних розмовах з ОСОБА_6 та під час особистих зустрічей з останнім почав вимагати з нього грошові кошти за здійснення впливу на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави.

Так, з метою реалізації вищевказаного злочинного умислу, ОСОБА_5 13.05.2024 призначив ОСОБА_6 зустріч, в ході якої 14.05.2024 приблизно о 08:50, перебуваючи біля будинку за адресою: АДРЕСА_2 , останній одержав від ОСОБА_6 під контролем правоохоронних органів неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в сумі 3500 доларів США (що еквівалентно курсу НБУ 138668 грн. 6 коп. на 14.05.2024) за здійснення впливу на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, а саме лікарями військово-лікарської комісії, за визначення непридатності ОСОБА_6 до проходження військової служби по мобілізації за станом здоров`я та в подальшому на працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не призову на військову службу по мобілізації, при цьому повідомивши останнього, що вказані питання будуть вирішені протягом двох місяців, та по отриманню довідки про непридатність до проходження військової служби ОСОБА_6 зможе виїхати за кордон.

Після чого, 14.05.2024 о 08:52 ОСОБА_5 затриманий співробітниками поліції в порядку ст. 208 КПК України.

14.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 на праві власності належить садовий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , який ймовірно придбаний за грошові кошти, отримані в результаті злочинної діяльності, оскільки офіційного доходу ОСОБА_5 не має.

Слідчий просить з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, що може бути застосовано до підозрюваного, накласти арешт на майно підозрюваного, а саме на садовий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , що належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Слідчий в судове засідання не з`явився, разом із клопотанням подав заяву, в якій клопотання підтримав, просив задовольнити, розглянути клопотання за його відсутністю та з метою забезпечення арешту майна розгляд клопотання провести за відсутністю підозрюваного та його захисника.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи вказану норму закону та те, що повідомлення підозрюваного, його захисника про розгляд судом клопотання про арешт майна може призвести до його відчуження, слідчий суддя розглянув клопотання без їх повідомлення.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього документи, встановив наступне: згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

14.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України.

Згідно з інформаційною довідкою з реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на садовий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , зареєстровано за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Санкцією частини 3 статті 369-2 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Як вбачається з ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного слідчим суддею встановлена наявність підстав вважати, що суд може призначити покарання у виді конфіскації майна, оскільки вказане додаткове покарання є обов`язковим та прямо передбачено санкцією частини статті КК України, за якою ОСОБА_5 повідомлено про підозру, тому належне підозрюваному майно підлягає арешту.

Слідчим відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України доведена необхідність накладення арешту на вказане майно і наявність правової підстави для арешту майна, таким чином клопотання є обґрунтованим та має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на садовий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , який належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом заборони будь-яким особам здійснювати його відчуження, з метою забезпечення виконання вироку в частині конфіскації майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1