Справа №195/1033/24
Провадження № 1-кп/195/98/24
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.07.2024 року с-ще Томаківка

Дніпропетровської області

Томаківський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши без проведення судового розгляду у судовому засіданні в приміщенні суду в с-щі Томаківка в порядку спрощеного провадження, за відсутності учасників судового провадження кримінальне провадження №0000056 від 03 червня 2024 року відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Запоріжжя, громадянки України, із середньою спеціальною освітою, незаміжнюю, непрацюючою, зареєстрованою та фактично проживаючою за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 190 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

органом досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000056 від 03 червня 2024 року, відповідно до обвинувального акту встановлено наступні обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.

Громадянка ОСОБА_3 24 травня 2024 року приблизно о 16 годині 00 хвилин знаходилася за місцем проживання свого знайомого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Під час спілкування з громадяниним ОСОБА_4 у неї виник кримінальний умисел, спрямований на заволодіння майном останнього шляхом зловживання довірою, а саме набором для стрижки волосся марки «MAESTRO» моделі MR651C, який належить громадянину ОСОБА_4 на праві приватної власності.

Реалізуючи свій кримінальний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою, громадянка ОСОБА_3 в цей же день, тобто 24 травня 2024 року приблизно о 16 годині 05 хвилин, знаходячись за місцем проживання свого знайомого ОСОБА_4 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , та використовуючи довірчі, дружні стосунки, які склалися між нею та ОСОБА_4 , діючи умисно, незаконно, протиправно, з корисливих мотивів, переслідуючи мету наживи, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, не маючи на меті повернути потерпілому належне йому майно, зловживаючи його довірою, звернулася до ОСОБА_4 з проханням передати їй для тимчасового використання набір для стрижки волосся марки «MAESTRO» моделі MR651C,на що останній, будучи помилково впевнений у сумлінності дій ОСОБА_3 дав свою згоду і добровільно передав належний йому вказаний набір для стрижки.

Отримавши вказаний набір для стрижки, громадянка ОСОБА_3 , продовжуючи зловживати довірою потерпілого, зобов`язалася повернути його, після чого вийшовши з території домоволодіння та з місця вчинення кримінального проступку зникла з метою подальшого збуту викраденого майна.

Таким чином, громадянка ОСОБА_3 , зловживаючи довірою, ввела в оману громадянина ОСОБА_4 , який добровільно передав їй набір для стрижки, при цьому ОСОБА_3 повертати набір для стрижки не збиралася.

Згідно висновку судової товарознавчої експертизи №2858/24 від 11.06.2024 року, ринкова вартість набору для стрижки волосся марки «MAESTRO» моделі MR651C, бувшого у використанні, з урахуванням зносу, станом на 24.05.2024року, тобто на момент вчинення проступку становить 329 грн. 70 коп.

Таким чином, своїми кримінальними діями ОСОБА_3 , незаконно заволоділа чужим майном шляхом зловживання довірою, спричинивши тим самим потерпілому ОСОБА_4 майнову шкоду на вказану суму, та розпорядилася викраденим майном на власний розсуд.

Умисні дії громадянки ОСОБА_3 кваліфікуються за ч. 1 ст. 190 КК України заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство).

Частинами 2, 3 ст. 381 КПК України визначено, що суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акту. Спрощене провадження щодо кримінальних проступків здійснюється згідно із загальними правилами судового провадження, передбаченими цим Кодексом, з урахуванням положень цього параграфа.

До обвинувального акту прокурором долучено клопотання про розгляд у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні, у відповідності до положень ч. 1 ст. 302 КПК України.

Згідно із заявою громадянки ОСОБА_3 від 19 червня 2024 року щодо визнання нею своєї винуватості, згоди із встановленням досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права на апеляційне оскарження та згоди на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні, складеної та підписаної за участю її захисника адвоката ОСОБА_5 , обвинувачена визнала свою винуватість у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 Кримінального кодексу України та погодилася із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, викладеними в обвинувальному акті. Громадянка ОСОБА_3 ознайомлена з обмеженням права на апеляційне оскарження вироку, а також погодилася на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

Потерпілий ОСОБА_4 також склала заяву 19 червня 2024 року, в якій зазначив, що згоден із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, згоден на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні та ознайомлений з обмеженням права на апеляційне оскарження, йому роз`яснено зміст встановлених у результаті досудового розслідування обставин, а також те, що у разі надання згоди на розгляд обвинувального акту у спрощеному порядку він буде позбавлений права оскаржувати вирок в апеляційному порядку на підставі розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені у результаті досудового розслідування обставин.

Відповідно до ч. 2 ст. 382 КПК України вирок суду за результатами спрощеного провадження ухвалюється в порядку, визначеному КПК України, та повинен відповідати загальним вимогам до вироку суду. У вироку суду за результатами спрощеного провадження замість доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.

Враховуючи викладене, оскільки громадянка ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, подала заяву, складену у присутності захисника ОСОБА_5 щодо беззаперечного визнання своєї винуватості, згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомленням із обмеженням права на апеляційне оскарження та згоди на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні без її участі, відсутність сумнівів в добровільності такої позиції обвинуваченої, з урахуванням клопотання прокурора, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт підлягає розгляду в порядку, визначеному статтями 381-382 КПК України.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України не здійснюється.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, яка вказує на необхідність оцінювати докази керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом», п. 53 рішення ЄСПЛ у справі «Федорченко та Лозенко проти України» від 20.09.2012 року, таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних не спростованих презумпції щодо фактів. Також має враховуватися якість доказів, включаючи те, чи не ставлять обставини, за яких вони були отримані, під сумнів їхню надійність та точність (п.86 рішення ЄСПЛ від 11.07.2013 року у справі «Вєренцов проти України»).

Вивчивши обвинувальний акт та матеріали кримінального провадження, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, дійшов висновку, про винуватість громадянки ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, а саме: заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство).

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини, який у своїх рішеннях (справа «Довженко проти України») зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів і меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів, виходячи із відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права. Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення в процесуальному документі суду тощо.

Виходячи з принципів справедливості, співмірності та індивідуалізації покарання має бути адекватним (відповідним) характеру вчинених дій, їх небезпечності та даним про особу.

Вирішуючи питання про обрання міри покарання обвинуваченому суд у відповідності із ст. 65-67 КК України враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного, обставини, що пом`якшують та обтяжують його покарання.

Згідно із ст. 50 КК України, покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами.

Обставинами, що пом`якшують покарання громадянки ОСОБА_3 , суд визнає щире каяття.

Обставин, що обтяжують покарання громадянки ОСОБА_3 , судом не встановлено.

Також суд враховує, що обвинувачена ОСОБА_3 вчинила кримінальне правопорушення, яке в силу вимог ст. 12 КК України відноситься до кримінальних проступків, особливості й обставини його вчинення: форму вини, мотив і мету, спосіб, стадію вчинення, характер і ступінь тяжкості наслідків, що настали; особу обвинуваченого, який раніше не судимий, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває, посередню характеристику, вважає за необхідне призначити їй покарання у межах санкції ч. 1 ст. 190 КК України у виді громадських робіт.

Суд вважає, що виходячи із принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання, у відповідності з вимогами ч. 2 ст. 65 КК України саме така міра покарання є необхідною та достатньою для виправлення обвинуваченого, попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень та не становитиме особистий надмірний тягар для особи.

Цивільний позов у кримінальному проваджені відсутній.

Відповідно до ст. ст. 122, 124 КПК України, процесуальні витрати підлягають стягненню з обвинуваченого на користь держави.

Долю речових доказів вирішити відповідно до вимог ст.100 КПК України.

Запобіжний захід відносно обвинуваченої ОСОБА_3 не обирався.

Керуючись ст. 368-371, 373-374, 376, 381-382 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

визнати винним громадянку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України та призначити їй покарання у вигляді 200 ( двохсот) годин громадських робіт.

Речові докази по кримінальному провадженню:

-набір для стрижки волосся марки «MAESTRO» моделі MR651C, який визнаний речовим доказом та знаходиться на відповідальному зберіганні у потерпілого ОСОБА_4 на підставі розписки від 03.06.2024 року залишити у користуванні власника ОСОБА_4 (том 1 а.с.28).

Стягнути з громадянки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судові витрати по кримінальному провадженню на користь держави за проведення судової товарознавчої експертизи № 2858/24 від 11.06.2024 в розмірі 329 (триста двадцять дев`ять) грн. 70 коп.

Вирок може бути оскаржений до судової палати з кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду через Томаківський районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а особою, відносно якої винесено обвинувальний вирок, у той же строк з дня вручення копії вироку.

У відповідності до частини 1 статті 394 КПК України вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому статями 381 та 382 цього Кодексу, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, недослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги вирок суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку за результатами розгляду обвинувального акту щодо вчинення кримінального проступку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.

Суддя: ОСОБА_1

02.07.2024