Справа №463/3122/24
Провадження №1-кс/463/2913/24
У Х В А Л А

26 квітня 2024 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність дій детектива Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області щодо не розгляду клопотання від 28.03.2024 у кримінальному провадженні № 0000333 від 29 листопада 2016 року,

в с т а н о в и в :

скаржник звернувся до слідчого судді із скаргою на бездіяльність дій детектива Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області щодо не розгляду клопотання від 28.03.2024 у кримінальному провадженні № 0000333 від 29 листопада 2016 року.

Скаргу мотивує тим, що 28 березня 2024 року в порядку ст.220 КПК України звернувся до детектива Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області з клопотанням про його належний допит в межах кримінального провадження. Однак, клопотання в порушення вимог ст.220 КПК України не розглянуто та рішення не прийнято. Зазначені дії детектива скаржник вважає незаконними, а тому звернувся до суду із скаргою, яку просить задовольнити.

В судове засідання 26.04.2024 скаржник в судове засідання в режимі відоконференції не вийшов, подав клопотання про визнання нової дати судового засідання.

Враховуючи положення ч.1 ст.28 КПК України, яка передбачає, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Враховуючи наведено суддя вважає, що скаргу слід розглянути у відсутності скаржника на підставі наявних матеріалів. Як передбачено ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України, принципи верховенства права та законності застосовуються з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Він звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини, якою сформовано критерії визначення розумності процесуальних строків у кримінальному провадженні, зокрема, Рішення ЄСПЛ у справі "Кениг проти Федеративної республіки Німеччини". Відповідно до п. 99 цього рішення: "розумний строк розгляду в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод оцінюється з огляду на обставини справи. Вивчаючи розумність строків кримінального процесу, суд звертає увагу (поміж іншим) на складність справи. Однак, затримки, викликані труднощами справи самі по собі не виправдовують тривалість судового розгляду.

Представник суб`єкта оскарження - детектив Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області, в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином, скерував до суду письмові заперечення на скаргу. У зв`язку із наведеним, враховуючи скорочені процесуальні строки для розгляду скарги, вважаю за можливе розглянути скаргу у відсутності суб`єкта оскарження на підставі наявних доказів. Крім того, в силу ч.3 ст. 306 КПК України його відсутність не є перешкодою для розгляду скарги.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України.

Дослідивши матеріали скарги вважаю, що в задоволенні такої слід відмовити.

Згідно з п.1 ч.1ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

У відповідності до положень ст.220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Зважаючи на те, що обов`язковою умовою для подачі скарги в порядку статті 303 КПК України, є те, що вона повинна бути подана на стадії досудового розслідування.

При цьому, відповідно скарги в рамках кримінального провадження 14.03.2024 Підрозділом детективів завершено досудове розслідування, ОСОБА_4 в межах вказаного кримінального провадження було вручено та 28.03.2024 направлено до суду обвинувальний акт до Залізничного районного суду м.Львова.

Так, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК досудове розслідування починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Отже, закон пов`язує закінчення досудового розслідування з постановленням процесуального рішення - постанови про закриття кримінального провадження, або вчиненням комплексу процесуальних дій, пов`язаних з направленням до суду обвинувального акту чи відповідного клопотання. У Параграфі 1 Глави 24 КПК розкриваються відповідні форми закінчення досудового розслідування.

Верховний суд у постанові від 17 лютого 2021 року по справі № 344/6630/17, провадження № 51-4852 км 20 вказав, що досудове розслідування, яке має наслідком звернення до суду з обвинувальним актом або з клопотанням про застосування примусових заходів, має три ключові віхи: початок - визначається внесенням відомостей до ЄРДР; завершення - пов`язується з фактом відкриття матеріалів досудового розслідування підозрюваному, його захиснику, законному представнику, захиснику особи та іншим особам відповідно до положень ст. 290 КПК; закінчення - фіксується направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Так, відповідно до діючого КПК України слідчий суддя, це суб`єкт судової влади, який здійснює функцію судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб саме під час досудового розслідування.

З огляду на вищевикладене, враховуючи те, що досудове розслідування кримінального провадження завершено, обвинувальний акт по кримінальному провадженні направлено до суду, а слідчий суддя, відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України, вирішує скарги під час досудового провадження, тому слідчий суддя дійшов висновку, що в задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

в задоволенні скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1