Справа № 629/3332/24
Провадження № 1-кс/629/834/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000600 від 02.06.2024 за ч. 1 ст. 115 КК України відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лозова Харківської області, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, не військовозобов`язаного, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого за ч. 1 ст. 121 КК України.

встановив:

Слідчий СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до суду з зазначеним клопотанням, в обґрунтування якого зазначено наступне.

У провадженні СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження за №0000600 від 02.06.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Встановлено, що 01.06.2024, приблизно о 21-00, ОСОБА_5 перебував в приміщенні квартири АДРЕСА_3 , де спільно із ОСОБА_7 , розпивав алкогольні напої.

У подальшому, між ОСОБА_5 , який перебував в стані алкогольного сп?яніння, та ОСОБА_7 на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, виник словесний конфлікт.

В цей час у ОСОБА_5 виник умисел на умисне вбивство ОСОБА_7 . Реалізовуючи злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків, та бажаючи їх настання, ОСОБА_5 штовхнув двома руками в область грудної клітки ОСОБА_7 , від чого останній впав на лівий бік, на підлогу.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 щонайменше 4 рази наніс удар взутою ногою в область голови ОСОБА_7 , спричинивши йому тілесні ушкодження у вигляді крововиливу у синокаротидний вузол, тупої травми шиї, рефлекторної зупинки серця, які і призвели до смерті ОСОБА_7 .

За даним фактом внесено відомості до ЄРДР за №0000600 від 02.06.2024 за ч. 1 ст. 115 КК України.

02.06.2024 о 13-24 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

03.06.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Прокурор у судовому засіданні наполягав на задоволенні клопотання, враховуючи встановленим існування ризиків, передбачених п. 1,3,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний не заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник просила застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, враховуючи, що у нього є постійне місце проживання.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників справи, дослідивши докази, надані в обґрунтування клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності, належності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для обрання щодо нього запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, зокрема, згідно якої тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

Окрім цього, для запобігання вищевказаним ризикам необхідно враховувати суспільний інтерес, що полягає у виконанні завдань, які передбачені ст. 2 КПК України, зокрема, у захисті особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Вирішуючи питання про обрання підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України, враховуючи те, що:

- ОСОБА_5 скоїв особливо тяжкий злочин, передбачений ч. 1 ст. 115 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, підозрюваний не працює, не має соціально сталих зв`язків, тому, знаходячись на волі, усвідомлюючи можливість отримання реального покарання у вигляді позбавлення волі на значний термін, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Слідчий суддя вважає, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступень суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку;

-підозрюваному відомі анкетні дані, місце мешкання свідків, у зв`язку з чим він може незаконно на них впливати шляхом застосування фізичного та психологічного тиску;

-ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом не з`явлення за викликом до слідчого, прокурора, суду, та необґрунтовано затягувати строки досудового розслідування;

- ОСОБА_5 не має законних джерел для існування, вчинив злочин в стані алкогольного сп`яніння, раніше судимий за вчинення злочину проти життя та здоров`я особи, має не зняту та непогашену судимість, тому перебуваючи на свободі, може продовжити свою злочинну діяльність і вчинити інші кримінальні правопорушення.

Враховуючи викладене, а також, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого та обирає запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою. При цьому враховується, що підозрюваний не є особою, щодо якої не може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд вважає доцільним не визначати розмір застави, оскільки підозрюваним вчинено злочин, який спричинив загибель людини.

Керуючись ст. 177,182,183,194,369-372,395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на шістдесят днів включно, а саме до 31.07.2024, без визначення розміру застави.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному.

Копію даної ухвали негайно направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для виконання, слідчому та прокурору для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_8