Провадження № 1-кс/127/7692/23
У Х В А Л А

Іменем України

05 березня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю:

заявника скарги: ОСОБА_3 (на початку засідання), його захисника: адвоката ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції);

прокурора: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 16.05.2023, яка адресована Президенту України, отримана Офісом Генерального прокурора 24.05.2023 та спрямована для розгляду по суті до Вінницької обласної прокуратури, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 16.05.2023, яка адресована Президенту України, отримана Офісом Генерального прокурора 24.05.2023 та спрямована для розгляду по суті до Вінницької обласної прокуратури.

Скарга мотивована тим, що Вінницькою обласною прокуратурою допущено бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень суддею Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_6 , за заявою ОСОБА_3 адресованою Офісу Президента України.

15 червня 2023 року заявнику була надана відповідь, що відомості про кримінальне правопорушення, яке зазначене у його заяві, всупереч вимогам КПК України, не були внесені до ЄРДР.

Враховуючи, що вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України не виконані, ОСОБА_3 звернувся до суду з даною скаргою.

В судовому засіданні ОСОБА_3 просив подальший розгляд скарги здійснювати без його участі, однак за участі його адвоката, та залишив приміщення, з якого приймав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Захисник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 вимоги скарги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити.

Прокурор Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги посилаючись на те, що заява ОСОБА_3 не містить будь-яких даних які б свідчили про вчинення конкретного кримінального правопорушення.

Заслухавши пояснення заявника скарги (на початку судового засідання), його захисника та прокурора, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи 16.05.2023 ОСОБА_3 звернувся до Президента України із заявою про злочин, скоєний суддею Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_6 .

Заява мотивована тим, що суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_6 безпідставно розглянув справи №127/5828/23, №127/5820/23, №127/5838/23, №127/1505/22, №127/785/22, №127/6631/21 без участі заявника, без повідомлення про час та місце розгляду справи, незважаючи, що така категорія справ, щодо оскарження дій слідчого та прокурора не може взагалі розглядатись без скаржника та з позбавленням його можливості скористатись правовою допомогою, надання доказів по справі з дослідженням матеріалів справи та виступом в засіданні у дебатах, не взяв до уваги раніше направлену заяву про перенесення розгляду справи на іншу дату через фізичне недомагання та запаморочення у зв`язку з місячним постом у місяць Рамадан під час відправлення релігійного обряду.

Разом з тим, суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_6 під час розгляду справ №127/35550/21, №127/35538/21, №127/35541/21, №127/35544/21 безпідставно, необґрунтовано, упереджено, за надуманих підстав з перевищенням повноважень та порушення процесуального матеріального, конституційного права та закону ухвалив неправосудне рішення про повернення та відмову у відкритті кримінальних проваджень за скаргами заявника на дії прокурорів та слідчих не зважаючи на те, що така категорія справ як скарги на дії слідчого та прокурора взагалі не передбачає ухвалення рішення про повернення або відмову у відкритті провадження.

Вказана заява спрямована для розгляду до Офісу Генерального прокурора та супровідним листом №31/5-16986-09 від 05.06.2023 Офісом Генерального прокурора заява ОСОБА_3 про вчинення кримінальних правопорушень направлена до Вінницької обласної прокуратури.

Листом за підписом заступника керівника Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_7 від 15.06.2023 №31-690ВИХ-23 31-1232-16 заявника повідомлено про те, що:

«Ваша заява щодо можливих протиправних дій судді Вінницького міського суду ОСОБА_6 , яка 12.06.2023 надійшла з Офісу Генерального прокурора розглянута.

Відтак, підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактами щодо можливих протиправних дій судді Вінницького міського суду ОСОБА_6 , викладеними у Вашій заяві відсутні.»

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 №298, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як зазначив у своїй заяві-повідомленні ОСОБА_3 та пояснив у судовому засіданні, підставою для звернення із заявою до Офісу Президента України стало те, що вчиняються кримінальні правопорушення суддею Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_6 .

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Крім того, суд звертає увагу на те, що при безпідставно ініційованому досудовому розслідуванні порушуються гарантії недоторканості суддів та їх незалежності у виконанні професійних обов`язків.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 р. № 8 «Про незалежність судової влади» зазначено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення є одним з основних засад судочинства, встановлених статтею 129 Конституції України.

Конституційним Судом України в своєму рішенні у справі №2-рп/2011 від 11.03.2011 було акцентовано, що оцінка вчинених суддею процесуальних дій може здійснюватися тільки судами апеляційної чи касаційної інстанції.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна рада європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку № 11 (2008) щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї від 29 листопада та 13 грудня 1985 року схвалені основні принципи незалежності судових органів, згідно яких судові органи вирішують передані їм справи безсторонньо, на основі фактів і відповідно до закону, без будь-яких обмежень, неправомірного впливу, спонуки, тиску, погроз або втручання, прямого чи непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких би то не було причин. Не повинно мати місця неправомірне чи несанкціоноване втручання в процес правосуддя, і судові рішення, винесені суддями, не підлягають перегляду. Цей принцип не перешкоджає здійснюваному відповідно до закону судовому перегляду чи пом`якшенню вироків, винесених судовими органами.

Відповідно до рішення Європейського суд з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року, одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової певності, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким рішенням суду.

Незалежність судової влади є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й держави.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 від 16.05.2023, яка адресована Президенту України, отримана Офісом Генерального прокурора 24.05.2023 та спрямована для розгляду по суті до Вінницької обласної прокуратури, слідчий суддя дійшов висновку, що остання не є заявою або повідомленням про вчинення злочину.

Вказана заява носить узагальнений характер, викладений в формі необґрунтованих та невмотивованих припущень заявника, які ґрунтуються на його безпідставних власних міркуваннях та не містять в собі наведених ознак об`єктивної сторони діяння, а сам по собі факт винесення судового рішення, з яким не погоджується сторона, не може слугувати підставою для внесення даних до ЄРДР.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 16.05.2023, яка адресована Президенту України, отримана Офісом Генерального прокурора 24.05.2023 та спрямована для розгляду по суті до Вінницької обласної прокуратури - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницької апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя