ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/138/24 Справа № 703/1536/24 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_1
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2024 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду ОСОБА_1 , розглянувши апеляційну скаргу, подану адвокатом ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 10 квітня 2024 року про відмову в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_2 , поданої в інтересах ОСОБА_3 , в порядку ст. 206 КПК України,

В С Т А Н О В И В:

08 квітня 2024 року до слідчого судді надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 , подану в інтересах ОСОБА_3 , в порядку ст. 206 КПК України, у якій просив зобов`язати службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 негайно доставити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення волі та негайного звільнення.

12 квітня 2024 року до Черкаського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 08 квітня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги про визнання затримання незаконним.

Просить суд скасувати ухвалу Смілянського міськрайонного суду від 08.04.2024 року та постановити нову, якою скаргу ОСОБА_2 задовольнити та зобов`язати службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 негайно доставити ОСОБА_3 до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення волі.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та додані до неї документи, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 399 КПК, суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Пункт 8 ч. 2 ст. 129 Конституції України відносить до основних засад судочинства «забезпечення права на апеляційний перегляд справи». Це означає, що Конституція України забезпечує можливість апеляційного перегляду саме справи, що реалізується шляхом оскарження судових рішень, якими завершено розгляд справи (кримінального провадження) по суті, а не всіх судових рішень у межах цієї справи (провадження).

Статтею 310 КПК України визначено, що оскарження ухвал слідчого судді здійснюється в апеляційному порядку.

Водночас згідно із ч. 3 ст. 392 КПК України в апеляційному порядку можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених цим Кодексом.

Випадки, про які йдеться мова у вказаній вище нормі кримінального процесуального закону, безпосередньо передбачені ч. 1 і ч. 2 ст. 309 КПК, яка у свою чергу встановлює вичерпний перелік ухвал слідчих суддів, що можуть бути оскаржені під час досудового розслідування в апеляційному порядку.

Встановлення законодавцем такого обмеження права на апеляційне оскарження рішень слідчих суддів має на меті забезпечення належного здійснення правосуддя через розумне регулювання кількості справ, що надходять до судів апеляційної інстанції та створення умов для ефективного використання ресурсів судової влади.

Як вбачається з оскаржуваної ухвали апеляційного суду, адвокат ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката, поданої у порядку ст. 206 КПК України про визнання затримання незаконним, тобто на судове рішення слідчого судді, апеляційне оскарження якого не передбачено ст. 309 КПК України.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що положення ст. 206 КПК України мають на меті забезпечення процесуального механізму звільнення слідчим суддею будь-якої особи, яка позбавлена свободи за відсутності судового рішення, та застосовуються саме в таких випадках. Вказаний механізм не включає процедур оскарження рішень, дій чи бездіяльності працівників територіального центру комплектування та соціальної підтримки, оскільки відповідні заперечення особа може висловити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу та/або під час підготовчого судового засідання й судового розгляду кримінального провадження по суті.

Водночас, саме таку правову позицію висловила Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 27.05.2019 року (справа № 766/22242/17), яка у своєму висновку щодо застосування норм права вказала: «Оскільки ухвала слідчого судді щодо скарги, поданої в порядку ст. 206 КПК України, в переліку, передбаченому ст. 309 КПК України, відсутня, звернення до суду з апеляційною скаргою на таке рішення є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження».

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, ухвала слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 10 квітня 2024 року про відмову в задоволенні клопотання (скарги) на незаконне тримання, в порядку ст. 206 КПК постановлена в межах повноважень, наданих КПК слідчому судді, оскільки ст. 206 цього Кодексу передбачає можливість розгляду таких скарг слідчим суддею.

Також, суддя-доповідач враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Враховуючи вищевикладені положення кримінального процесуального закону, суддя-доповідач приходить до висновку, що оскаржена ухвала слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 10.04.2024 року за скаргою адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про визнання затримання незаконним, поданої в порядку ст. 206 КПК України, не може бути оскаржена в апеляційному порядку, у зв`язку з чим необхідно відмовити у відкритті апеляційного провадження за поданою апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_2 , а скаргу надіслати особі яка її подала.

Керуючись ст. ст. 307, 309, 392, 398, 399, 422 КПК України, суддя-доповідач, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 10 квітня 2024 року.

Копію ухвали направити апелянту разом із апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду, безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом трьох місяців з дня проголошення.

Суддя ОСОБА_1