Справа № 212/1203/24
У Х В А Л А

про арешт майна

23 лютого 2024 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого Відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000038 від 17.03.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.366, ч.5 ст.191 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вказане клопотання, у якому слідчий з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), просить накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що слідчим відділенням Відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000038 від 17.03.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України у відношенні: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м.Дніпропетровськ, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , директора Асоціації підприємств матеріально-технічного забезпечення «КОМПЛЕКТ», , раніше не судимої.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до наказу директора Асоціації підприємств матеріально-технічного забезпечення «КОМПЛЕКТ», (далі по тексту Асоціація), №70-К від 26 листопада 2021 року, ОСОБА_4 призначено на посаду директора Асоціації.

ОСОБА_4 , будучи службовою особою, діючи умисно, здійснила привласнення чужого майна шляхом зловживання своїм службовим становищем, шляхом складання та видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, на загальну суму 835 736,66 грн., що в 673,7 рази перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення, що відповідно до п. 4 примітки ст. 185 КК України, є особливо великим розміром та п.4 примітки до ст. 364 КК України, є тяжкими наслідками, чим спричинив шкоду ДСНС України.

У подальшому, до органу досудового розслідування надійшов цивільний позов від ДСНС України, яку визнано потерпілим у кримінальному провадженні, на суму 835 736,66 грн.

Встановлено, що підозрювана ОСОБА_4 згідно витягу із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру праввласності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборонвідчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майнає власником житлової квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

У зв`язку чим, у органу досудового розслідування виникає потреба у накладені арешту на належне майно ОСОБА_4 з метою забезпечення поданого цивільного позову ДСНС України.

З огляду на викладене, слідчий просить накласти арешт на вказане майно на підставі п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (цивільний позов).

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення заявленого цивільного позову, є співмірною розміру шкоди, яка зазначена у ньому.

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримав, з підстав викладених у ньому, просив задовольнити.

Захисники підозрюваної адвокати ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в судовому засіданні просили суд відмовити в задоволенні клопотанні.

Вислухавши пояснення слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити з таких підстав.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, є арешт майна (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Так, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

У цьому разі арешт накладається на майно підозрюваного, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні. Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові (ч. 6, 8 ст. 170 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди. завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).

Частиною 1 ст. 173 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведене необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання встановлено, що органи досудового слідства здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000038 від 17.03.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366, ч.5 ст.191 КК України.

У межах цього кримінального провадження ОСОБА_4 належним чином повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366, ч.5 ст.191 КК України, що підтверджується повідомлення про підозру від 31.01.2024 року.

У судовому засіданні досліджені матеріали кримінального провадження, додані слідчим до клопотання на обґрунтування обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточну кваліфікацію дій ОСОБА_4 , дослідження цих документів у сукупності формують у слідчого судді внутрішнє переконання, що мали місце обставини, про які зазначається у клопотанні, та що до їх вчинення може бути причетна ОСОБА_4 , тому слідчий суддя дійшов висновку про доведеність органом досудового розслідування обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Зі змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 інкримінується вчинення кримінальних правопорушень, внаслідок яких Державі Україна в собі Державної служби України з надзвичайних ситуацій спричинено шкоду в сумі 835736 гривень 66 копійок

12.02.2024 року представник Державної служби України з надзвичайних ситуацій пред`явив у кримінальному провадженні цивільний позов про стягнення з ОСОБА_4 на користь Державної служби України з надзвичайних ситуацій коштів у сумі 845736,66 грн.

Звертаю увагу, що при розгляді клопотання про арешт майна з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), слідчий суддя не встановлює остаточний розмір шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів врахувати заявлений стороною обвинувачення можливий розмір шкоди та перевірити співмірність ціни позову розміру шкоди, завданої внаслідок вчинення злочину.

З огляду на наявність у матеріалах провадження цивільного позову про стягнення з відповідача ОСОБА_4 , заподіяної шкоди в розмірі 845736,66 гривень, а також враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, якими Державній службі України з надзвичайних ситуацій завдано шкоди на загальну суму 845736,66 грн, слідчий суддя дійшов висновку, що наявність правових підстав для арешту майна підозрюваної ОСОБА_4 з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Згідно із відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_4 на праві власності належать квартира у житловому комплексі літ.А-24 квартира АДРЕСА_2 , яка складається з: 1,2-коридори, 3-туалет, 4-кухня, АДРЕСА_3 .

Зазначене майно, враховуючи норми ч. 10 ст. 170 КПК України, є об`єктом, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Разом з тим, згідно із ч. 12 ст. 100 КПК України спір про належність речей, що підлягають поверненню, вирішується у порядку цивільного судочинства.

Хоча прокурор і не додав до клопотання відомості про дійсну вартість нерухомого майна ОСОБА_4 на яке він просить накласти арешт, однак, враховуючи розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, наявні обґрунтовані підстави вважати, що вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, є співмірною розміру шкоди, яка у ньому зазначена.

Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя враховує, що вказані критерії є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді.

Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. При цьому, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). При цьому, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, James та інші проти Сполученого Королівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50).

Оцінюючи підстави для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчий суддя враховує, що чинним кримінальним процесуальним законом передбачено правову підставу та умови обмеження права власності, ОСОБА_4 інкримінується вчинення кримінальних правопорушень, внаслідок дій яких Державі Україна в собі Державної служби України з надзвичайних ситуацій спричинено шкоду в сумі 835736,66 гривень, тобто в особливо великому розмірі, а також правову підставу для арешту майна та існування можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Разом з цим, слідчий суддя враховує, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або повним позбавленням таких прав, а носить тимчасовий характер застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи те, що правовою підставою для накладення арешту на майно у цьому кримінальному провадженні є забезпечення відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (цивільний позов), а також доведеність прокурором існування достатніх підстав вважати, що не накладення арешту на майно, зазначене у клопотанні, може призвести до його можливого відчуження на користь третіх осіб або настання інших наслідків, у зв`язку з чим не буде досягнута дієвість даного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що заборона відчуження, розпорядження майном виправдовує у цьому випадку ступінь втручання у право власності осіб.

Разом з цим, слідчий суддя звертає увагу, що ОСОБА_4 не позбавлена права оскаржити судове рішення про арешт майна або звернутися із відповідним клопотанням в порядку ст. 174 КПК України.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити.

Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», згідно якої ухвали про арешт майна у кримінальних провадженнях оприлюднюються в електронній формі не раніше дня їх звернення до виконання, тому з метою своєчасного оприлюднення судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ініціатора клопотання обов`язок повідомити слідчого суддю про дату звернення цієї ухвали до виконання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173 КПК України, слідчий суддя,-

Постановив:

Клопотання слідчого Відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції ГУ НП в Дніпропетровській області про накладення арешту задовольнити повністю.

Накласти арешт на належне на праві власності майно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: житлову квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 із забороною власникам та уповноваженим особам розпорядження, відчуження вищевказаного майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1