Справа №705/3478/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2024 року м.Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву прокурора Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 , заявлений при розгляді клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000684 від 05.08.2021, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 перебувають матеріали клопотання старшого слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000684 від 05.08.2021.

В ході розгляду зазначеного клопотання прокурор подав до суду заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду вказаного клопотання, у якій посилається на наступне.

Вказане кримінальне провадження перебуває на стадії відкриття матеріалів стороні захисту, на підставі ст. 290 КПК України.

На розгляді слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 вже перебували матеріали клопотання аналогічного змісту та результатами розгляду якого 13.04.2023 слідчим суддею відмовлено у задоволенні клопотання про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, поданого в рамках кримінального провадження № 0000684 від 05.08.2021.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що в рамках кримінального провадження № 0000684 від 05.08.2021 слідчий суддя вже вирішував аналогічне клопотання слідчого та постановив ухвалу від 20.12.2022 про відмову у задоволенні клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, зазначивши, що ознайомлення з матеріалами розслідування є не обов`язком, а правом, яке захист використав на власний розсуд. В той же час, слідчим суддею в рішенні зазначено, сторона захисту розпочала ознайомлення з матеріалами досудового розслідування 17.05.2022, та з вказаного часу стороні захисту надано достатньо часу для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, проте судом, розглядаючи клопотання слідчого по суті, не досліджувалися та не встановлювалися обставини, які б свідчили про наявність або ж відсутність ознак зволікання з боку сторони захисту при ознайомленні з матеріалами даного кримінального провадження.

Таким чином, фактично слідчим суддею Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 було викладено свою позицію та прийнято рішення з цього питання.

Вказана ухвала слідчого судді, якою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, поданого в рамках кримінального провадження № 0000684 від 05.08.2021, перешкоджає проведенню подальшого досудового розслідування по кримінальному провадженню, а саме його закінченню.

Слідчий суддя відмовляючи у задоволенні клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування посилався на правову позицію викладену у Постанові Верховного Суду від 24.10.2022 у справі № 216/4805/20, відповідно до якої було враховано, що сторона захисту долучала до матеріалів провадження письмові заяви, в яких висловлювалося небажання в подальшому знайомитися з матеріалами досудового розслідування, у зв`язку з чим в правовій позиції зазначено, що ознайомлення з матеріалами розслідування є не обов`язком, а право, яке захист використав на власний розсуд.

Попри вище вказане, слідчий суддя не дослідив та не встановив ту обставину, що підозрюваний ОСОБА_6 та його захисники ОСОБА_7 та ОСОБА_8 зволікають із завершенням ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та не подавали слідчому або прокурору письмові заяви, що підтверджують їх не бажання ознайомлюватись з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000684 від 05.08.2021, що суперечить положенням ст. 290 КПК України.

У відповідності до вимог ч. 9 ст. 290 КПК України сторони кримінального провадження зобов`язані письмово підтвердити протилежній стороні, а потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження - прокурору факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів.

Надання доступу до матеріалів кримінального провадження має здійснюватися всім без виключення учасникам кримінального провадження зі сторони захисту, тобто окремо підозрюваному, окремо захисникам. Таке право кожного учасника кримінального провадження є абсолютним, та не може здійснюватися виключно за їх власним волевиявленням. Процесуальний закон містить застереження лише щодо обмеження строку для ознайомлення з матеріалами, до яких надано доступ у порядку ст. 290 КПК України і таке обмеження допускається на підставі ухвали слідчого судді, якою встановлюється певний строк.

Також за загальним правилом сторона кримінального провадження зобов`язана письмово підтвердити протилежній стороні, а потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження - прокурору факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів.

Водночас, ч. 10 ст. 290 КПК України регламентовано спеціальний порядок встановлення факту надання протилежній стороні доступу до матеріалів кримінального провадження. Так, у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження, з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них, зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого, сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

У зв`язку з чим, обмеження строку для ознайомлення з матеріалами, до яких надано доступ, у порядку ст. 290 КПК України, допускається лише на підставі ухвали слідчого судді, якою встановлюється певний строк для такого ознайомлення.

Таким чином, вважає, що в ході розгляду клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування слідчий суддя не об`єктивно та упереджено підійшов до дослідження обставин, викладених у клопотанні та прийняв рішення з підстав та мотивів, які були викладені стороною захисту в судовому засіданні.

Тому в сторони обвинувачення є сумніви щодо подальшого об`єктивного та неупередженого розгляду клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та винесенням законного судового рішення.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій підтримав заявлений відвід слідчому судді ОСОБА_4 та просив розгляд проводити без його участі.

Слідча суддя ОСОБА_4 викликалася у судове засідання для розгляду заяви про її відвід, однак в засідання не прибула, додаткових пояснень щодо заявленого відносно неї відводу, не подала.

Слідчий у кримінальному провадженні в судове засідання не з`явився, до суду надійшла заява слідчого зі складу групи слідчих ОСОБА_9 , в якій підтримав заявлений прокурором відвід слідчому судді ОСОБА_4 та просив судовий розгляд проводити без його участі.

Інші учасники судового розгляду клопотання слідчого в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомляли.

Суд вважає за можливе розглядати заяву про відвід за відсутності осіб, які не з`явились.

Суд, врахувавши процесуальну позицію сторін, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, вважає що заява про відвід підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України, ст.ст. 1, 8, 9 КПК України, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» - закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом. При цьому, наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких у сторін не виникало б будь-яких сумнівів у безсторонності судді та всього складу суду при розгляді справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до вимог чинного законодавства України незалежність та неупередженість суду є однією з найважливіших ознак демократичної та правової держави. Це одна із основних засад судочинства в Україні, один із основоположних принципів організації та діяльності судових органів .

В Україні цей принцип реалізується в тому числі за допомогою встановлення у галузі процесуального права інституту відводу судді від участі у розгляді справи, оскільки відвід - це заява про недовіру складу суду, що розглядає справу, з підстав, зокрема, наявності сумнівів у його неупередженості та об`єктивності.

Регламентуючи нормами права цей процесуально-правовий інститут, необхідно керуватися єдністю принципів здійснення судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, а вони однакові для усіх видів судочинства. Саме відвід є законодавчо передбаченою процедурою, яка б гарантувала сторонам незалежність, неупередженість та об`єктивність судді у ставленні до кожного з них, а відтак, була б гарантією реалізації цих принципів.

У відповідності до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст.ст. 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. Заяви про відвід (самовідвід) можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Під час розгляду заяви прокурора ОСОБА_3 про відвід слідчого судді судом встановлено, що прокурор висловлює недовіру до слідчого судді по справі посилаючись на те, що слідчим суддею ОСОБА_4 вже було прийнято рішення у справі за таким самим клопотанням про відмову у його задоволенні щодо встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування. Таким чином, прокурор вважає, що слідчим суддею ОСОБА_4 було викладено свою позицію та прийнято рішення з цього питання, яке є не об`єктивним та упередженим, однак дане рішення не підлягає оскарженню, тому вважає, що у слідчої судді вже склалася відповідна думка і зрозумілим є результат розгляду вказаного клопотання повторно.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Пьєрсак проти Бельгії» від 01.10.1982р. зазначено, що незважаючи на те, що неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або пристрасті, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами у відповідності до ст.6 п1 Конвенції. В даному контексті можна провести різницю між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання даного судді по конкретній справі, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.(п.29). … Всякий суддя у відношенні неупередженості якого є законні сумніви, повинен вийти зі складу суду, який розглядає справу. Інакше підривається довіра, якою в демократичному суспільстві повинні користуватись суди.(п.30).

Щодо суб`єктивного критерію, то немає підстав стверджувати, що слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області виявляє будь-яку особисту упередженість. Презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.10.2010, для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Проаналізувавши матеріали справи з метою встановлення обставин, які є підставами звернення із заявою про відвід, врахувавши позицію сторін, суд дійшов висновку про те, що прокурором не надано належних доказів, що слідчий суддя прямо чи побічно проявив неупередженість та зацікавленість при розгляді вказаного клопотання.

Разом з цим суд враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини (справи «Пуллар проти Сполученого Королівства», «Томанн проти Швейцарії» та «Дактарас проти Литви») якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, навіть хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то є необхідність задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

Отже заява про відвід зумовлена насамперед суб`єктивними внутрішніми переконаннями прокурора та слідчого, які склалися на підставі прийнятого слідчим суддею процесуальним рішенням у клопотанні, які не вказують на наявність обґрунтованого сумніву, внаслідок якого слідчий суддя не може брати участі у кримінальному провадженні. Так, у своїй заяві прокурор зазначає про те, що приймаючи попереднє рішення, слідчий суддя не дослідив та не встановив ту обставину, що підозрюваний та його захисники зволікають із завершенням ознайомлення з матеріалами досудового розслідування. При тому, що незрозуміло, що буде перешкоджати дослідити та встановити зазначені обставини при розгляді клопотання на цей час. Позиція прокурора про результати розгляду слідчим суддею клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, є лише його припущенням на підставі суб`єктивних висновків.

Разом з тим, вивченням матеріалів справи, встановлено, що за час, коли матеріали вказаного клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню перебували у провадженні слідчого судді ОСОБА_4 , неодноразово не тільки прокурором, а й іншими учасниками кримінального провадження, заявлялися відводи, слідчому судді ОСОБА_4 , тому з метою забезпечення права сторін на справедливий суд, а також для попередження виникнення у заявника та інших учасників справи будь-яких сумнівів в неупередженості або об`єктивності слідчого судді, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення заяви прокурора про відвід слідчому судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 у судовій справі за клопотанням слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000684 від 05.08.2021.

Керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Заяву прокурора Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 , заявлений при розгляді клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000684 від 05.08.2021 (справа № 705/3478/21 1-кс/705/280/24) - задовольнити.

Справу №705/3478/21 1-кс/705/280/24 передати до канцелярії Уманського міськрайонного суду Черкаської області для визначення іншого слідчого судді автоматизованою системою документообігу суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1