Справа № 686/7678/24
Провадження № 1-кс/686/2529/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2024 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Хмельницькому клопотання прокурора Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000930,

ВСТАНОВИЛА:

18.03.2024 прокурор Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на алюмінієвий казан сріблястого кольору ємністю 30-40 л, без індивідуальних ознак, з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування ним.

Прокурор у судове засідання не з`явилася, у своєму клопотанні просила провести судовий розгляд клопотання без участі ініціатора, вимоги клопотання підтримує у повному обсязі та просить задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`вилася, про час та місце розгляду клопотання повідомлена належним чином, шляхом здійснення повідомлення по телефону.

Положеннями ч. 1 ст. 172 КПК України передбачено, що неприбуття слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Зважаючи на ці положення закону, слідча суддя дійшла висновку про можливість розгляду клопотання у відсутності прокурора та власника майна, належним чином повідомлених про дату та час судового розгляду.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню із наступних підстав.

СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000930 від 16.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

У ході проведення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, 16.03.2024 старшим слідчим ВРЗСГСД СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_5 було вилучено алюмінієвий казан сріблястого кольору ємністю 30-40 л, без індивідуальних ознак.

Слідчою суддею установлено, що постановою старшого слідчого ВРЗСГСД СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_5 від 17.03.2024 вилучений у ході огляду алюмінієвий казан сріблястого кольору ємністю 30-40 л, без індивідуальних ознак, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

За ч. 2 цієї ж статті, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Дослідивши матеріали клопотання, слідча суддя приходить до висновку, що вилучений у ході огляду, проведеного 16.03.2024, алюмінієвий казан сріблястого кольору ємністю 30-40 л, без індивідуальних ознак відповідає критеріям речових доказів відповідно до положень ст.98 КПК України, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр уважати, що указаний предмет був об`єктом вчинення кримінального правопорушення, який може бути використаний як доказ факту чи обставин події, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до п.1 ч.6 ст.100 КПК України, речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

З урахуванням ч. 4 ст. 173 КПК України, відповідно до якої у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна, враховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідча суддя приходить до висновку, що з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження слід накласти арешт на алюмінієвий казан сріблястого кольору ємністю 30-40 л, без індивідуальних ознак, однак лише у частині позбавлення власника права на його відчуження, проте із залишенням правомочності користування та розпорядження майном. У даному випадку заборона користування та розпорядження не є виправданою, оскільки казан не містить на собі слідів кримінального правопорушення, а тому позбавлення власника можливості користуватися та розпоряджатися ним буде надмірним втручанням в права та інтереси власника.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, на даній стадії кримінального провадження, не надано; вилучений казан обґрунтовано постановою слідчого визнано речовим доказом, оскільки він відповідає критеріям, визначеними ст. 98 КПК України, що доведено прокурором.

На думку слідчої судді арешт вказаного майна є співрозмірним з потребами кримінального провадження та необхідний з метою забезпечення кримінального провадження та використання майна як доказу у кримінальному провадженні. На даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання в права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому слід зауважити, шо накладення арешту на майно є тимчасовим превентивним заходом та у випадку, якщо у подальшому застосуванні цього заходу відпаде потреба, може бути скасований ухвалою слідчого судді.

За таких обставин, враховуючи вказані обставини, клопотання прокурора про накладення арешту є обґрунтованим та підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідча суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт з тимчасовим позбавленням права на відчуження на алюмінієвий казан сріблястого кольору ємністю 30-40 л, без індивідуальних ознак.

У задоволеннні решти клопотання, - відмовити.

Виконання ухвали доручити старшому слідчому ВРЗСГСД СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення, якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідча суддя