Справа № 758/7956/24
У Х В А Л А

04 липня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 щодо участі у судовому засіданні з розгляду клопотання про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000040 накладеного на підставі Ухвали слідчого судді Подільського районного суду у м. Києві від 23.08.2023

У С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває клопотання адвоката ОСОБА_2 , подана в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна в рамках кп №0000040 накладеного на підставі Ухвали слідчого судді Подільського районного суду у м. Києві від 23.08.2023.

Судове засідання у даній справі призначене об 12 год. 45 хв., 05.07.2024.

03.07.2024 на електронну пошту Подільського районного суду м. Києва надійшла заява адвоката ОСОБА_2 про його участь у вказаному судовому засіданні в режимі відеоконференції, оскільки перебуває на території іншого міста.

Вирішуючи зазначену заяву, слідчий суддя виходить із того, що дійсно КПК надає можливість сторонам кримінального провадження приймати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (дистанційне судове провадження). Адже, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду, у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин (ст. 138 КПК); 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 4-1) введення воєнного стану або під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми (ч. 1 ст. 336 КПК).

Із відповідного переліку вбачається, що введення законодавцем до кримінального процесуального закону положень п. п. 1, 4, 4-1, 5 ч. 1 ст. 336 КПК, які передбачають можливість проведення судових засідань у режимі відеоконференції, було обумовлено, з одного боку, необхідністю у ситуаціях, коли участь певних осіб у судовому розгляді є обов`язковою, скоротити строки кримінального провадження (підп. 6 п. 3 пояснювальної записки до проекту КПК), а з іншого боку, потребою створити умови, які дозволяли б забезпечувати людям, незалежно від їх майнового стану, місця проживання, стану здоров`я чи перебування в умовах дії складних життєвих обставин, можливість скористатися правом на безпосередню участь у розгляді їх справи судом, установленим законом.

Отже, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції, коли йдеться про підстави, передбачені п. п. 1, 4, 4-1, 5 ч. 1 ст. 336 КПК, має бути (1) обумовлена потребою скоротити строки судового провадження у ситуації, (2) коли без участі того, хто просить про відеоконференцію, проведення судового розгляду є неможливим, так як може (а) не дозволити суду правильно встановити обставини, об`єктивне з`ясування яких за відсутності такої особи в засіданні неможливе, та/або (б) призвести до порушення права людини, гарантованого п. 1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини (далі за текстом - ЄКПЛ), коли розгляд справи за участі певної особи є обов`язковим.

Проте наведені вище положення кримінального процесуального закону (про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції) не поширюються на тих осіб, участь яких у судовому засіданні не є обов`язковою.

Водночас ураховуючи, що в ч. 1 ст. 336 КПК законодавець використав слово «може», то така норма кримінального процесуального закону закріплює не обов`язок, а право суду прийняти рішення стосовно проведення судового засідання чи засідань у режимі відеоконференції. Тобто сама по собі наявність заяви сторін судового провадження про проведення судового засідання в режимі відеоконференції не покладає на суд обов`язку її задоволення.

Застосовуючи наведений підхід у ході розгляду заяви ОСОБА_2 , слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви щодо проведення судового засідання з розгляду клопотання про скасування арешту в режимі відеоконференції.

Надаючи саме таку оцінку слідчий суддя виходить із того, що відсутня одна з двох вищезгаданих обов`язкових умов, за наявності яких у їх сукупності та взаємозв`язку може бути прийняте рішення про задоволення зазначеної заяви. Так, оскільки участь у судовому засіданні представника володільця майна не є обов`язковою, його відсутність у судовому засіданні під час розгляду клопотання та не може призвести до порушення прав людини, гарантованих п. 1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини. Крім того, на обгрунтування неможливості участі в судовому розгляді, захисник обгрунтовує виключно знаходженням в іншому місті, що не може вважатись поважною причиною.

У зв`язку з наведеним, у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_2 про розгляд клопотання поданого в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000040 накладеного на підставі Ухвали слідчого судді Подільського районного суду у м. Києві від 23.08.2023 в режимі відеоконференції слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 8, 9, 21, 110, 138, 336, 369, 401, 405 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Заяву адвоката ОСОБА_2 щодо участі у судовому засіданні з розгляду клопотання про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000040 накладеного на підставі Ухвали слідчого судді Подільського районного суду у м. Києві від 23.08.2023 у режимі відеоконференції - залишити без задоволення;

Копію цієї ухвали направити адвокату ОСОБА_2 для відома;

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1