Справа № 635/4016/24
Провадження № 1-кс/635/1002/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2024 року сел.Покотилівка Харківського району Харківської області

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0000395 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0000395 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, в якому останній просить накласти арешт на майно, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування, вилучене під час проведенняогляду за адресою: АДРЕСА_1 , а саме металевий предмет продовгуватої форми, зовні схожий на гвоздодер, розмірами 50 см х 2 см.

В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначив, що у провадженні СВ відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000395від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 14.04.2024 до ВП №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , невідома особа нанесла тілесні ушкодження ОСОБА_4 .

Зокрема, 15.04.2024 в період часу з 15:50 до 17:00 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено металевий предмет продовгуватої форми, зовні схожий на гвоздодер, розмірами 50 см х 2 см, який поміщено до сейф пакету №PSP4074527.

15.04.2024 старшим слідчим СВ відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області вилучений в ході огляду металевий предмет, визнаний та долучений до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу, де, зокрема, місце його зберігання визначено територію відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області за адресою: вул. Дніпровська 211, м. Мерефа Харківської області.

Вказане майно має значення для подальшого досудового розслідування, оскільки зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та інформацію, яка має значення для подальшого досудового розслідування, тобто у повному обсязі відповідає критеріям, визначених ст. 167 КПК України. Вилучений металевий предмет має доказове значення у кримінальному провадженні та визнаний речовим доказом.

Крім того, в органу досудового розслідування кримінального провадження матимуться підстави для повного та всебічного проведення досудового розслідування кримінального провадження, а саме встановлення всіх осіб, які причетні до вчинення кримінального правопорушення-злочину, встановлення істини у справі. Застосування арешту майна на цьому етапі досудового розслідування є необхідним та доцільним заходом забезпечення кримінального провадження. Накладання арешту сприятиме розкриттю вказаного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також сприятиме встановлення істини під час досудового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, проведення судових експертизи, збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, передачі, відчуження зазначеного майна прокурор просить накласти арешт на вищезазначене майно.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, яке підтримує та просить задовольнити.

Відповідно до частини 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання приходить до наступного висновку.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виявлене та вилучене в ході проведення огляду місця події 15.04.2024 року майно,має важливе доказове значення під час досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000395 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та може бути використано як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Отже, враховуючи правову підставу для арешту майна, завдання кримінального провадження, а також те, що вилучене в ході огляду майно визнано речовим доказом, який має важливе доказове значення під час досудового розслідування кримінального провадження, крім того незастосування арешту може призвести до приховування, пошкодження, знищення, перетворення та відчуження вилученого майна, і може перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування, вилучене під час проведенняогляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме металевий предмет продовгуватої форми, зовні схожий на гвоздодер, розмірами 50 см х 2 см.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1