Справа № 296/2383/24
Ухвала

Іменем України

18 березня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000025 від 05 січня 2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.201-2 КК України, -

встановив:

15 березня 2024 року старший слідчий СУ ГУНП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , відповідно до змісту якого просить накласти арешт на документи, предмети та речі, вилучені 14.03.2024 під час невідкладного обшуку поряд з будівлею магазину, що за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування поданого клопотання слідчий ОСОБА_2 зазначає, що восени 2023 року у ОСОБА_4 виник умисел на отримання прибутку для власного збагачення, шляхом продажу товарів гуманітарної допомоги у вигляді транспортних засобів на території Житомирської області.

Необхідність арешту майна слідчий обґрунтовує метою збереження речових доказів.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Положеннями частини другої статті 171 КПК України, передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя звертає увагу, що в порушення вимог ч.2 ст.171 КПК України подане клопотання про арешт майна не містить: документів, що підтверджують право власності на автомобіль «BMW Х5» 2004 року випуску, номер іноземної реєстрації НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 ; оригіналів або копій документів, якими cлідчий обґрунтовує доводи клопотання на підтвердження вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.201-2 КК України, в частині того, що автомобіль «BMW Х5» ввозився як гуманітарна допомога (митна декларація, тощо); належним чином засвідченої копії ухвали суду про надання дозволу на проведення обшуку в автомобілі «BMW Х5», в ході якого було виявлено та вилучено майно, питання про арешт якого є предметом розгляду даного клопотання.

Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, клопотання про арешт майна підлягає поверненню.

Керуючись статтями 98, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000025 від 05 січня 2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.201-2 КК України - повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення зазначених недоліків - 72 години з моменту отримання копії ухвали.

Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1