Справа № 308/5228/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника - ОСОБА_3 , дізнавача - ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ІНФОРМАЦІЯ_2 звернувся в суд із заявою, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Скаргу мотивує тим, що 04 березня 2024 року ІНФОРМАЦІЯ_2 до Управління Служби безпеки України в Закарпатській області за № 5045 було направлено повідомлення про кримінальне правопорушення, передбачене статтею 114-1 Кримінального кодексу України - «перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань», скоєне громадянкою ОСОБА_5 . Проте, станом на дату подання цієї скарги, в порядку ст. 303 КПК України слідчими, органом дізнання (дізнавачем(ами) Управління Служби безпеки України в Закарпатській області, відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) не внесені, досудове розслідування не розпочате. Натомість, 11 березня 2024 року за № 58/6/1069 від 05.03.2024 р. з слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Закарпатській області надійшло повідомлення, в якому зазначено про те, що в ході вивчення матеріалів встановлено, що у останніх відсутні підстави для внесення відомостей в ЄРДР та початку досудового розслідування за ознаками вчинення злочину, передбаченого ст. 114-1 ККУ. Вважають, що уповноважені особи Управління Служби безпеки України в Закарпатській області, не вчинили дій згідно чинного законодавства України, відверто проігнорували вимоги ст. 214 КПК України та не врахували правову позицію Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, який 17.01.2017 року, узагальнюючи судову практику скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування.

На підставі наведеного, просить поновити строк на подання скарги, зобов`язати уповноважену особу (слідчого), дізнавача Управління Служби безпеки України в Закарпатській області невідкладно, але не пізніше 24 (двадцяти чотирьох) годин після отримання органом досудового розслідування копії ухвали слідчого судді, внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням ІНФОРМАЦІЯ_1 від 04.03.2024 р. № 5045 та розпочати досудове розслідування. Зобов`язати уповноважену особу (слідчого), дізнавача Управління Служби безпеки України в Закарпатській області надати ІНФОРМАЦІЯ_1 витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, що підтверджує внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення за повідомленням від 04.03.2024 р. № 5045.

У судовому засіданні скаржник ОСОБА_3 підтримав подану скаргу, просив її задовольнити.

Слідчий ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити в задоволенні скарги, зважаючи на те, що при перевірці даних органом не виявлено ознак складу злочину за ст. 114-1 КК України, адвокат діяла у рамках закону, захищала клієнта.

Заслухавши думку представника скаржника, слідчого, дослідивши матеріали скарги, оцінивши докази, в їх сукупності, слідчий суддя встановив наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем чи прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

У свою чергу, за змістом положень ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

З наведених положень вбачається, що слідчий та прокурор хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у ЄРДР перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізують її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Саме такий механізм початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про їх вчинення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, водночас забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень та захищає інших осіб від необґрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Вказане узгоджується з практикою Верховного Суду, який у своїх постановах наголошує на такому: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова від 16.05.2019 у справі №761/20985/18); «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова від 30.09.2021 у справі №556/450/18).

З урахуванням викладеного, бездіяльність, передбачена п.1. ч.1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

З долученого до скарги повідомлення вбачається, що скаржник порушував питання про необхідність реєстрації відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за фактом того, що адвокат ОСОБА_5 , яка надавала правову допомогу ОСОБА_6 , повідомила Національну поліцію про те, що працівники ІНФОРМАЦІЯ_3 незаконно утримували ОСОБА_6 у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після приїзду працівників Національної поліції створилася затримка у відправці військовозобов`язаних до військової частини. Тобто адвокат ОСОБА_5 вчинила дії, що перешкоджають виконанню завдань та функціональних обов`язків, що ставляться перед особовим складом ІНФОРМАЦІЯ_4 вищим керівництвом.

Згідно з відповіддю начальника слідчого відділу Управління полковника юстиції ОСОБА_7 від 05.03.2024 № 58/6/1069 повідомлено, що в ході вивчення матеріалів встановлено, що у останніх відсутні підстави для внесення відомостей в ЄРДР та початку досудового розслідування за ознаками вчинення злочину, передбаченого ст. 114-1 КК України. Водночас, інформують про можливість звернення до КДКА Закарпатської області та органів Національної поліції, у разі наявності підстав вважати, що мало місце порушення правил адвокатської етики чи завідомо неправдиве повідомлення про вчинення злочину адвокатом ОСОБА_5 .

В постанові ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначено, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним, з точки зору використання державних ресурсів.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Проаналізувавши подану скаргу та долучене до неї повідомлення, слідчий суддя вважає, що в повідомленні відсутні відомості, які би могли об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення адвокатом ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а заявником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування.

У поданому повідомленні відсутні конкретні обставини, які містили хоча б загальні ознаки об`єктивної сторони того кримінального правопорушення, про наявність якого стверджує скаржник.

Натомість у повідомленні висловлене загальне припущення про ймовірне вчинення протиправних дій, яке скаржник робить, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності дій адвоката під час здійснення ним адвокатської діяльності.

Також слідчий суддя наголошує, що, згідно зі ст. 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Згідно ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги клієнту.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність в Україні здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів. Статтями 20, 21 вказаного закону передбачено професійні права та обов`язки адвоката. Такий, не позбавлений права звернення на лінію 102.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що самих лише припущень заявника недостатньо для висновку про наявність кримінального правопорушення, тим більше, такі припущення не можуть бути підставою для початку досудового розслідування відносно адвоката при здійсненні ним адвокатської діяльності.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення є необґрунтованою та такою що не підлягає до задоволення.

Разом з тим, представник скаржника у скарзі просив поновити строк на подання скарги, обгрунтовуючи наявними доказами. Враховуючи такі, слідчий суддя приходить до переконання про поновлення такого строку.

Керуючись ст.ст.303, 304, 307 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Поновити строк на подання скарги ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Відмовити у задоволенні скарги ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали складено 10.05.2024.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1