Справа № 203/4517/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2024 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

адвоката - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.27, ч.5 ст.191 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000299, -

ВСТАНОВИВ:

Відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000299, відомості про яке внесено до ЄРДР за ч.5 ст.191 КК України.

В рамках вказаного кримінального провадження 21.03.2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.27, ч.5 ст.191 КК України, за фактом заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, у великих розмірах, вчинене організованою групою, у ролі виконавця.

Ухвалою Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 25.03.2024 року (справа №203/4517/23, провадження №1кс/0203/1132/2024) до підозрюваного було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, на строк до 21.05.2024 року включно, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

В наданому клопотанні прокурор просив продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України на один місяць.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та, посилаючись на викладені в ньому підстави, просив задовольнити останнє.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні проти клопотання заперечували та просили відмовити в його задоволенні, посилаючись на належну процесуальну поведінку підозрюваного та недоведеність прокурором наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 ҐКПК України. Також посилались на те, що після повідомлення про підозру жодних слідчих дій у кримінальному провадженні не проводилось, а тому продовження підозрюваному запобіжного заходу є невиправданим втручанням в права останнього.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, одним із видів яких є запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також обставини, що враховуються при його обранні, визначені ст.ст.177,178 КПК України.

Відповідно до ч.6 ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст.199 цього Кодексу.

Частиною ч.7 ст.194 КПК України встановлено, що обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Перевіряючи доводи клопотання та заперечення сторони захисту, слідчий суддя враховує, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя позбавлений можливості аналізувати матеріали кримінального провадження та добуті органом досудового розслідування докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатність для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя враховує, що останні в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.27, ч.5 ст.191 КК України, яке інкримінується ОСОБА_5 та дають вагомі підстави вважати про причетність до його вчинення останнього, оцінка чому що надавалась слідчим суддею і при застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу.

При застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу було враховано, що останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, яке в силу ст.12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких та за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7-ми до 12-ти років, що може бути мотивом та підставою для вчинення дій з переховування від органів досудового розслідування та суду і є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків такого переховування, впливу на свідків та інших підозрюваних з метою зміни ними змісту та обсягу показань на його користь під час подальшого досудового розслідування та в суді.

При цьому, в частині впливу на вже допитаних свідків у кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує, що з урахуванням положень ч.4 ст.95 КПК України ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

З урахуванням вищезазначеного існує також ризик впливу підозрюваного на інших підозрюваних у кримінальному провадженні, особи яких ОСОБА_5 відомі на протязі тривалого часу, як співробітників закладу.

В зв`язку з цим, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків вчинення підозрюваним дій, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, які на теперішній час не зменшились та не втратили своєї актуальності.

За змістом ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є, зокрема складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо, поведінка учасників кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя враховує, що на теперішній час у кримінальному провадженні проведено комплекс слідчих та процесуальних дій, спрямованих на встановлення обставин, які підлягають доказуванню в рамках даного кримінального провадження, згідно вимог ст.91 КПК України. Слідчі дій проводяться та процесуальні рішення приймаються без зайвих зволікань та своєчасно.

В рамках кримінального провадження про підозру у вчиненні кримінального правопорушення повідомлено семи особам.

Постановою заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури від 15.05.2024 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні було продовжено до 3-х місяців, тобто до 21.06.2024 року.

Згідно вказаної постанови вбачається, що необхідність продовження строків досудового розслідування була обумовлена проведенням судових експертиз відео,- звукозапису мовлення підозрюваних, що призначені постановами від 07.05.2024 року та на теперішній час ще не проведені, проведенням тимчасового доступу до речей та документів, необхідністю встановлення та допиту додаткових свідків.

Таким чином, на теперішній час існують об`єктивні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії застосованого до підозрюваного запобіжного заходу та покладених обов`язків, в зв`язку із цим, продовження строку дії останніх для досягнення завдань кримінального провадження продовження є доцільним.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку про обгрунтованість та необхідність задоволення клопотання, продовживши строк дії застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та покладених обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, в межах строку досудового розслідування, до 21 червня 2024 року включно.

Керуючись ст.ст.177,178,181,183,184,193,194,196 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 21 червня 2024 року включно строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , із покладенням на підозрюваного протягом вказаного строку наступних обов`язків:

-не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22-00 г. до 07-00 г.;

-повідомляти слідчого, прокурора або суду про зміну свого місця проживання;

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожним викликом;

-утриматись від спілкування у будь-який позапроцесуальний спосіб зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні щодо обставин цього провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня постановлення.

Слідчий суддя ОСОБА_1