У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання прокуратура Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0001878, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.09.2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

19.01.2024 року засобом поштового зв`язку прокуратур Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, яке зареєстровано канцелярією суду 01.02.2024 року, у кримінальному провадженні за №0001878, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.09.2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, про арешт майна.

В рамках даного клопотання просив з метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на майно, яке вилучено в ході проведення санкціонованого слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області обшуку будинку АДРЕСА_1 , який являється фактичним місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: поліетиленовий пакет, в якому міститься речовина зеленого кольору у подрібненому виді, упаковано до поліетиленового спец, пакету НПУ №WAR1386347; фольговий згорток, в якому міститься речовина зеленого кольору у подрібненому виді, упаковано до поліетиленового спецпакету НУ №PSP2470097, із забороною користування, розпорядження, відчуження.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутності.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився. Слідчим суддею були виконані усі можливі дії щодо інформування останньої про наявність і розгляд цього клопотання, після чого, з урахуванням положень ч.1 ст.172 КПК України, було прийнято рішення про розгляд клопотання без участі особи, яка не з`явилася.

Відповідно до ч. 1 ст.172 КПК України неприбуття слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, у зв`язку з чим слідчий суддя розглянув подане клопотання про арешт майна у відсутності вказаних осіб. Застосування технічних засобів фіксування кримінального провадження під час розгляду клопотання не здійснювалось відповідно до статті 107 КПК.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001878 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.09.2023, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.09.2023 року.

Підставою внесення зазначених відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стало те, що:

-№1 «09.09.2023 року до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшло повідомлення про те, що невідома особа в період часу з 14 год. 00 хв. 01.09.2023 року по 12 год. 00 хв. 09.09.2023 року з гаражного приміщення № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 , здійснила крадіжку зарядної станції «Eco Flіw», електросамоката та три одиниці точок доступу»;

-№2 «в період часу з 22 год. 00 хв. 20.09.2023 року по 09 год. 00 хв. 21.09.2023 року невідома особа із господарського приміщення шляхом проникнення викрала два велосипеди марки «Меріда», червоного кольору та «Кубе», чорного кольору, сервер від камер відео спостереження «Хік Конект» та інше»;

- №3 «до Ужгородського РУП надійшло повідомлення про те, що у період часу з 19:00 год. 24.10.2023 по 09:00 год. 25.10.2023. перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , невідома особа, діючи умисно, таємно проникла до будинку, звідки викрала шуруповерт марки "Зеніт" 3 шт., шуруповерт марки "Макіта" у кількості 1 шт., змішувач для кухні, у кількості 2 шт. змішувач для ванни у кількості 4 шт., змішувач для душ кабіни, у кількості 3 шт., та музичну колонку марки "JBL". спричинивши матеріальних збитків на суму, що встановлюється»;

-№4 «в період часу з 16 год. 11 хв. 24.10.2023 до 09 год. 00 хв. 25.10.2023 року невстановлена особа, в період дії військового стану вчинила крадіжку кабелю за адресою: АДРЕСА_4 , чим спричинила шкоду АТ «Укртелеком»;

-№5 «у період часу з 18 год. 15.11.2023 по 11 год. 16.11.2023 року за адресою АДРЕСА_5 невідомі особи діючи умисно шляхом віджиму дверей, проникли до будинку, звідки викрали відеокамеру сірого кольору «Panasoniс» моделі «SDR H250», цифровий фотоапарат сірого кольору, марки «Canon», моделі «Digital IХUS 75», тактичні штани синього кольору, розміру 48 із карманами на боковій частині ноги біля коліна, банківська картка АТ «Укргазбанк», посвідчення працівника міліції видане на ім`я ОСОБА_6 , монети колекційні близько 10 штук, чим завдали йому матеріального збитку».

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 29.12.2023 надано слідчому, який здійснює досудове розслідування, чи прокурору, який згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0001878 від 10.09.2023 року за ч.4 ст.185 КК України, дозвіл на проведення обшуку будинку АДРЕСА_1 , який являється фактичним місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою виявлення та вилучення зарядної станції «EcoFlow Delta 1300» (EFDELTA1300-EU), електросамоката «Kungoo S3 JILONG», чорного кольору, та трьох одиниць точок доступу «Cisco Catalogst 9100AX Series», які являються речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

18.01.2024 року в період часу з 16 год. 00 хв. 16 год. 25 хв. на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області проведено обшук будинку АДРЕСА_1 , який являється фактичним місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено: поліетиленовий пакет в якому міститься речовина зеленого кольору у подрібненому виді, упаковано до поліетиленового спец, пакету НПУ №WAR1386347; фольговий згорток в якому міститься речовина зеленого кольору у подрібненому виді, упаковано до поліетиленового: спецпакету НУ №PSP2470097.

18.01.2024 вилучені предмети та речі постановою слідчого визнані речовими доказами та приєднані до матеріалів кримінального провадження /постанова про визнання речовими доказами від 18.01.2024/.

Частиною 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Метою поданого клопотання про арешт майна прокурор визначив забезпечення збереження речових доказів.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Зазначене вище майно відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто є тимчасово вилученим майном.

Незастосування арешту на майно може призвести до його зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Положеннями абзацу першого частини першої статті 170 КПК передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом другим частини першої статті 170 КПК завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Пунктом 1 частини другої статті 170 КПК передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. В свою чергу відповідно до частини третьої статті 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

А частиною десятою статті 170 КПК передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини першої статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В свою чергу статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична особа або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Слідчий суддя наголошує, що першим і найголовнішим правилом статті 1 Першого протоколу є те, що будь-яке втручання державних органів у право на мирне володіння майном має бути законним і повинно переслідувати легітимну мету «в інтересах суспільства». Будь-яке втручання також повинно бути пропорційним по відношенню до переслідуваної мети. Іншими словами, має бути забезпечено «справедливий баланс» між загальними інтересами суспільства та обов`язком захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідного балансу не буде досягнуто, якщо на відповідну особу або осіб буде покладено особистий та надмірний тягар (див. наприклад пункт 53 рішення Європейського Суду у справі «Суханов та Ільченко проти України»). Таким чином, право на володіння речами і документами не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.

Отже, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає до задоволення, з метою забезпечення збереження речових доказів слід накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення санкціонованого слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області обшуку будинку АДРЕСА_1 , який являється фактичним місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проведено 18.01.2024 року в період часу з 16 год. 00 хв. 16 год. 25 хв.

Окремо слідчий суддя акцентує увагу, що у випадку, якщо в рамках даного кримінального провадження буде спростовано відповідність зазначеного майна категорії речових доказів, зацікавлені особи в порядку ст. 174 КПК України мають процесуальне право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 170-173 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

З метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на на майно, вилучене в ході проведення санкціонованого слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області обшуку будинку АДРЕСА_1 , який являється фактичним місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який було проведено 18.01.2024 року в період часу з 16 год. 00 хв. 16 год. 25 хв., а саме: на поліетиленовий пакет, в якому міститься речовина зеленого кольору у подрібненому виді, який упаковано до поліетиленового спец, пакету НПУ №WAR1386347; фольговий згорток в якому міститься речовина зеленого кольору у подрібненому виді, упаковано до поліетиленового спецпакету НУ №PSP2470097, із забороною користування, розпорядження, відчуження.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_7