Провадження № 1-кс/686/9455/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження № 0000098 від 06.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 365-2 КК України ,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на постанову старшого слідчого відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження № 0000098 від 06.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 365-2 КК України.

Слідчий, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явилися, що у відповідності до ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши скаржника, дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає поверненню, а провадження закриттю, з наступних підстав.

Як вбачається зі скарги, її підписано ОСОБА_3 , який на підтвердження повноважень діяти в інтересах ДП «Хмельницьке», до матеріалів скарги не долучив жодних документів та не надав таких і в судовому засіданні.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07.11.2023 року провадження за скаргою було відкрито для з`ясування наявності обставин, передбачених ст. 303 КПК України, зокрема і для перевірки повноважень скаржника звернення до слідчого судді з даною скаргою, з тим, щоб уникнути безпідставної відмови у доступі до правосуддя.

На запит слідчого судді були надані матеріали кримінального провадження № 0000098 від 06.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 365-2 КК України. Дане кримінальне провадження було порушено на підставі заяви Голови комісії з припинення юридичної особи ДП «Хмельницьке» ОСОБА_3 від 01.03.2023 року.

Із змісту протоколу допиту свідка ОСОБА_3 від 05.07.2023 року стало відомо, що з 01.05.2023 року останній не перебуває на посаді Голови комісії з припинення юридичної особи ДП «Хмельницьке».

Відповідно до п. 3 ч. 1ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником. Згідно з п.4 ч. 1ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Вказаною процесуальною нормою чітко визначений суб`єктний склад осіб, які мають право звертатися зі скаргами.

З наданих слідчому судді матеріалів вбачається, що ОСОБА_3 при зверненні із заявою про кримінальне правопорушення до повноважного суб`єкта діяв від імені та в інтересах ДП «Хмельницьке».

Згідно із ч. 1 ст. 60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

КПК України не містить положень щодо представника скаржника, в тому числі коли ним є юридична особа та яким чином підтверджуються його повноваження.

Для випадків неврегульованості певних питань у ч. 6 ст. 9 КПК передбачено правило, згідно з яким у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Однією із загальних засад кримінального провадження є рівність перед законом і судом (п. 3 ч. 1 ст. 7 КПК).

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 7 КПК, який розкритий у ч. 1 ст. 10 КПК, не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками.

Ураховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що у кримінальному провадженні представником скаржника може бути особа, яка за змістом КПК може бути представником іншого учасника кримінального провадження, з якими його можна порівняти. При цьому, підтвердження повноважень представника скаржника у кримінальному провадженні має здійснюватися у такій формі та порядку, які не наділятимуть останнього привілеями та не обмежуватимуть у порівнянні з іншими учасниками кримінального провадження. Тобто, з дотриманням засади рівності перед законом і судом всіх учасників кримінального провадження. І такі форма та порядок підтвердження повноважень представника заявника у кримінальному провадженні повинні бути такими ж, як і при підтвердженні повноважень представників інших учасників кримінального провадження, з якими його можна порівняти.

Оскільки ст. ст. 64-1, 64-2 КПК, так само як і ст. 60 КПК структурно знаходяться у §5 глави 3 розділу I КПК, котра визначає хто є заявником у кримінальному провадженні, можна зробити висновок, що представника скаржника, яким є юридична особа, в контексті можливості здійснювати повноваження представника у кримінальному провадженні можна порівняти із представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, та представником юридичної особи, яка є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт. Крім того, враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні може бути розпочате, як з ініціативи заявника (ч. 1 ст. 60 КПК), так і з ініціативи потерпілого (ч. 2 ст. 55 КПК), котра може проявлятися у поданні заяви про кримінальне правопорушення, у зазначеному контексті представника скаржника можна порівняти також із представником юридичної особи, яка є потерпілим (ч. 2 ст. 58 КПК).

А тому порядок і форма підтвердження повноважень представника скаржника, задля дотримання засад рівності перед законом і судом, повинні бути такими ж самими, як і передбачені для вищевказаних осіб ч. 3 ст. 58, ч. 2 ст. 64-1, ч. 5 ст. 64-2 КПК.

Так, за змістом вищевказаних норм кримінального процесуального закону, представником вказаних учасників кримінального провадження як юридичних осіб може бути: захисник ( ч. 2 ст. 58, абз. 2 ч. 1 ст. 64-1, абз. 2 ч. 4 ст. 64-2 КПК), тобто адвокат в розумінні ст. 45 КПК; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами (ч. 2 ст. 58, абз. 3 ч. 1 ст. 64-1, абз. 3 ч. 4 ст. 64-2 КПК); працівник юридичної особи (див. ч. 2 ст. 58, абз. 4 ч. 1 ст. 64-1, абз. 3 ч. 4 ст. 64-2 КПК).

Отже, представником скаржника, який є юридичною особою, аналогічно вказаним вище приписам, окрім особи, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником (адвокатом), може бути керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, а також працівник юридичної особи.

При цьому можливість особи у кримінальному провадженні діяти при зверненні до суду, в т. ч. під час підписання та подання скарги, в якості представника обумовлюється необхідністю підтвердження наявності у неї відповідних повноважень. На підтвердження повноважень діяти від імені та в інтересах ДП «Хмельницьке», у тому числі підписувати і подавати скаргу до суду, ОСОБА_3 разом зі скаргою повинен був надати докази того, що він є повноважною особою.

За правилами п. п. 2, 3 ч. 3 ст. 58, п. п. 2, 3 ч. 2 ст. 64-1, п. п. 2, 3 ч. 5 ст. 64-2 КПК повноваження на участь у провадженні представників юридичних осіб, які є потерпілими, чи щодо яких здійснюється провадження, або третіх осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт, у випадку, коли такі представники не діють у статусі адвоката, можуть підтверджуватися: копією установчих документів юридичної особи, якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особи; довіреністю - якщо представником є працівник відповідної юридичної особи.

У той же час до поданої слідчому судді скарги на постанову про закриття кримінального провадження, ОСОБА_3 не було долучено жодного з документів, які б посвідчували повноваження на звернення зі скаргою до слідчого судді у якості представника юридичної особи, заявника тощо, як це передбачено Криманальним процесуальним кодексом України, а сама скарга подана не в інтересах ДП «Хмельницьке», а від фізичної особи ОСОБА_3 ..

Враховуючи наведене вище слідчий суддя приходить до висновку, що скаргу подано особою, яка не має права на її подання, що є належною підставою для її повернення.

Керуючись вимогами ст.ст. 9, 28, 132, 303, 304, 306 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Повернути скаргу ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження № 0000098 від 06.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 365-2 КК України.

Провадження за скаргою ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження № 0000098 від 06.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 365-2 КК України закрити.

Копію ухвали разом із скаргою повернути скаржнику.

На ухвалу протягом п`яти діб з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду.

Слідчий суддя