Справа № 716/78/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2024 року місто Заставна

Заставнівський районний суд Чернівецької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №0000600 від 02.09.2023 року , за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Чернівці Чернівецького району Чернівецької області, громадянина України, з середньою освітою, водія роти охорони шостого відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 , старшого солдата, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.286 ч.2 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

представника потерпілих адвоката ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

16.01.2024 року до Заставнівського районного суду Чернівецької області надійшов затверджений обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого за ст.286 ч.2 КК України разом з реєстром матеріалів досудового розслідування, розпискою про отримання копії обвинувального акту обвинуваченим.

Ухвалою судді від 17.01.2024 року у кримінальному провадженні призначене підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити судовий розгляд кримінального провадження.

Потерпілі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та їх представник адвокат ОСОБА_7 , обвинувачений та його захисник адвокат ОСОБА_8 не заперечувати проти призначення судового розгляду.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження щодо можливості призначення судового розгляду, дослідивши обвинувальний акт, суд приходить до наступного.

Так, підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Заставнівському районному суду Чернівецької області.

Таким чином, у суду достатні підстави для призначення по даному кримінальному провадженню судового розгляду.

З урахуванням думки учасників кримінального провадження, судовий розгляд слід провести у відкритому судовому засіданні.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні потерпілі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 подали цивільні позови до ОСОБА_3 , АТ «СГ» ТАС» (приватне) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Заслухавши думку потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , їх представника адвоката ОСОБА_7 , які просили прийняти цивільний позов до розгляду разом з кримінальним провадження, думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, які не заперечували проти прийняття цивільного позову до розгляду разом з кримінальним провадженням, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.2 ст.127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

За приписами статті 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. При цьому форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Ознайомившись з позовною заявою, суд приходить до висновку, що позовна заява відповідає вимогам статей 175-177 ЦПК України, підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Таким чином, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження, у зарахуванням того, що цивільний позов пред`явлений особами, яким кримінальним правопорушенням завдано шкоди, і в строк, визначений законом, у суду є всі передбачені законом підстави прийняти цивільного позову та його розгляд з кримінальним провадженням.

Цивільними позивачами у вказаному кримінальному провадженні мають бути визнані ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , а цивільними відповідачами ОСОБА_3 , АТ «СГ» ТАС» (приватне), з усіма правами та обов`язками, передбаченими ст.ст.61, 62 КПК України, відповідно.

Права та обов`язки цивільного позивача і цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви до суду.

Крім цього, під час підготовчого судового засідання прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на те, що ризики переховування від суду, незаконного впливу на потерпілих, свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, які слугували для його обрання не зменшилися та не зникли, а завершити кримінальне провадження до спливу строку дії запобіжного заходу до 27.01.2024 року не можливо.

Вказане клопотання було підтримано потерпілими ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та їх представником адвокатом ОСОБА_7 .

Обвинувачений та його захисник адвокат ОСОБА_8 заперечили проти клопотання прокурора з огляду на те, що воно подане з порушенням порядку його подання, передбаченого главою 18 КПК України, а також недоведеності прокурором ризиків, наведених у клопотанні. Одночасно заявили клопотання про зупинення кримінального провадження на підставі ст.335 КПК України у зв`язку з проходженням обвинуваченим військової служби.

Прокурор, потерпілі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та їх представник адвокат ОСОБА_7 заперечували проти зупинення кримінального провадження, з огляду на те, що обвинувачений не призваний для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, що є підставою для зупинення кримінального провадження відповідно до ст.335 КПК України, а проходить військову службу за контрактом.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження з приводу заявленого прокурором клопотання, суд приходить до наступного.

Так, відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.199 КПК України (розділ ІІ), клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Встановлено, що ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 11.12.2023 року, якою скасовано ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Чернівців від 05.12.2023 року про застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів неоподатковуваних доходів громадян, що становить 214720,000 грн, та постановлено нову ухвалу, якою клопотання слідчого задоволено, застосовано до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком з можливістю внесення застави в розмірі сорока прожиткових мінімумів неоподатковуваних доходів громадян, що становить 107360,00 грн, визначено дію запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 строком до 27.01.2024 року.

Також встановлено, що з клопотанням про продовження запобіжного заходу ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою прокурор звернувся до суду 22.01.2024 року.

Таким чином, всупереч доводам сторони захисту, прокурор, відповідно до ч.3 ст.135 КПК України, вправі був звернутися до суду з клопотанням саме про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та зробив це в строк, визначений ст.199 КПК України ( розділ II КПК України).

Вирішуючи клопотання прокурора, суд виходить з того, що відповідно до ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Метою тримання під вартою є, зокрема, запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення (п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України).

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (ч.2 ст.183 КПК України).

Встановлено, що ОСОБА_3 раніше не судимий, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, яке, відповідно до ст.12 КК України, є тяжким злочином та передбачає покарання виключно у вигляді позбавлення волі строком до восьми років.

Під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу на стадії підготовчого судового засідання питання обґрунтованості підозри судом не вирішується, водночас клопотання прокурора містить посилання на докази, зібрані на стадії досудового розслідування. Крім цього, обставини обґрунтованості підозри враховувалися слідчим суддею при вирішенні клопотання про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, при вирішенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу на стадії підготовчого судового засідання, суд виходить із сутності пред`явленого обвинувачення, наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Звертаючись до суду з клопотанням про продовження строків тримання під вартою, прокурор виклав обставини, які доводять, що заявлені раніше ризики не зменшилися та виправдовують продовження тримання особи під вартою, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не гарантує запобігання цим ризикам.

Під час обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою судом було встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Як зазначалося, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, внаслідок якого настала смерть потерпілої особи за який, у разі доведеності його винуватості, передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років. Таким чином, будучи обізнаним про тяжкість та суворість ймовірного покарання, обвинувачений може вчинити спроби переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності чи перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Практика Європейського суду з прав людини вказує на те, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (справа «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року).

Крім того, як на час обрання запобіжного заходу ОСОБА_3 , так і на даний час потерпілі, свідки кримінального провадження судом не допитані, а отже, ризик впливу на них з метою схилити до надання неправдивих пояснень, продовжує існувати.

Таким чином, зазначені у клопотанні прокурора ризики, визначені ст.177 КПК України, а саме ризики переховування ОСОБА_3 від суду, ризики перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, ризики впливу на потерпілих, свідків, які існували на час обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу, продовжують існувати та не зменшилися.

Крім того, прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, на даний час не може запобігти вищевказаним ризикам, а тому клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню. Саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить виконання обвинуваченими процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.

За таких обставин, ОСОБА_3 слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів і таке судове рішення не суперечитиме вимогам ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і цілком відповідає практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Продовжуючи запобіжний захід ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою, суд, на виконання вимог ч.3 ст.183 КПК України, визначає розмір застави межах, визначених ч.5 ст.182 КПК України, а саме у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що є достатнім з урахуванням особи обвинуваченого, його матеріального стану, для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Застосовуючи до обвинуваченого альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, який може бути внесений ним або заставодавцем у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ст.194 ч.5 КПК України покласти на ОСОБА_3 нього ряд обов`язків.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Вирішуючи клопотання сторони захисту про зупинення кримінального провадження, суд виходить з наступного.

Так, відповідно ч.ч.1, 2 ст.318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку та здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, зокрема, обвинуваченого.

У разі якщо обвинувачений ухилився від явки до суду або захворів на психічну чи іншу тяжку тривалу хворобу, яка виключає його участь у судовому провадженні, або був призваний для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його розшуку, видужання або звільнення з військової служби… (ч.1 ст.335 КПК України).

Аналіз наведених положень КПК України дає підстави для висновку, що зупинення кримінального провадження є доцільним у разі неможливості участі в судовому засіданні обвинуваченого протягом невизначеного строку (розшук, тяжка хвороба, призов під час мобілізації).

В даному випадку, обвинувачений ОСОБА_3 проходить військову службу за контрактом у ЗСУ на посаді водія роти охорони шостого відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 , що в місті Заставна, тобто в місті розташування суду, який здійснюватиме розгляд кримінального провадження.

Крім того, на даний час обвинуваченому продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, тобто він не залучений до виконання завдань з військової служби і може бути у будь-який час доставлений за вимогою до суду.

Враховуючи викладене, з метою виконання завдань кримінального провадження, які полягають, у захисті особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, враховуючи, що обвинувачений може прибувати до суду та брати участь у кримінальному провадженні суд вважає, клопотання необґрунтованим та таким що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.127, 128, 176, 177, 178, 182, 183, 194, 199, 202, 314-316, 335, 369-372 КПК України суд

УХВАЛИВ:

Прийняти заявлений ОСОБА_5 , ОСОБА_6 цивільний позов до ОСОБА_3 , Акціонерного Товариства «СГ» ТАС» (приватне) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, до провадження з кримінальним провадженням за обвинуваченням ОСОБА_3 за ст.286 ч.2 КК України.

Визнати ОСОБА_5 , ОСОБА_6 цивільними позивачами, а обвинуваченого ОСОБА_3 , Акціонерного Товариства «СГ» ТАС» (приватне) цивільними відповідачами у вказаному кримінальному провадженні.

Роз`яснити ОСОБА_5 , ОСОБА_6 права цивільного позивача відповідно до ст.61 КПК України, а обвинуваченому ОСОБА_3 , Акціонерному Товариству «СГ» ТАС» (приватне) права цивільного відповідача, відповідно до ст.62 КПК України.

Визначити цивільним відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідачі мають право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі докази, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів цивільний відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує цивільний позов за наявними матеріалами.

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_8 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про зупинення кримінального провадженням за обвинуваченням ОСОБА_3 за ст.286 ч.1 КК України відмовити.

Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.286 ч.2 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Заставнівського районного суду Чернівецької області на 01.02.2024 на 14:00 годину за участі прокурора, обвинуваченого, потерпілих, захисників, про що їх повідомити.

Клопотання прокурора про продовження ОСОБА_3 запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Чернівецький слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 21.03.2024 року включно.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_3 обов`язків, визначених КПК України визначити запобіжний захід у вигляді застави в межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 107360,00 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Заставнівського районного суду Чернівецької області: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26311401, Банк отримувача ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача (МФО) 820172, Рахунок отримувача UA0008745.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_3 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 21.03.2024 року.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній установі «Чернівецький слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Чернівецький слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_3 з-під варти та повідомити усно і письмово старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_9 , прокурора Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_4 та суддю Заставнівського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 .

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали після проголошення негайно вручити прокурору та підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 17:00 годині 22.01.2024 року.

Суддя ОСОБА_1