Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/112/24

Номер провадження: 1-кс/511/42/24

16.01.2024 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

cлідчої ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Нові Олешки, Горностаївського району Херсонської області, українця, громадянина України, із середньо-спеціальною освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, без постійного місця мешкання та знаходиться на обліку у КУ «Одеський міський центр реінтеграції осіб без визначеного місця проживання» за адресою: м. Одеса, вул. Ціолковського, 1, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що 08.01.2023 у вечірній час доби, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_5 , прибув за запрошенням ОСОБА_7 до її домоволодіння, яке розташоване по АДРЕСА_1 , де разом з останньою проживає її співмешканець ОСОБА_8 .

В ході проведення спільного дозвілля вони розпивали спиртні напої та в подальшому ОСОБА_5 залишився на ночівлю за місцем мешкання ОСОБА_7 по АДРЕСА_1 .

Так, 09.01.2023 вранці, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_5 прокинувшись за місцем мешкання ОСОБА_7 помітив в кімнаті на телевізорі мобільний телефон «Samsung» Duos, бірюзового кольору, який належить ОСОБА_7 .

Після цього у ОСОБА_5 виник протиправний корисливий злочинний намір направлений на таємне викрадення чужого майна. Усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки у вигляді неправомірного заволодінням чужим майном, діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, скориставшись тим, що ОСОБА_7 та ОСОБА_8 відпочивають та за його діями не спостерігають, таємно, здійснив крадіжку мобільного телефону марки «Samsung» Duos, бірюзового кольору, б/у, належного ОСОБА_7 , який знаходився на телевізорі однієї з кімнат будинку та вартість якого на момент події становила 527 грн. Після чого, ОСОБА_5 , з місця скоєння злочину зник та розпорядився викраденим майном на власний розсуд.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 527 гривень.

В подальшому, 12.01.2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 4 статті 185 КК України.

Підозра відносно ОСОБА_5 ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах.

При цьому, органом досудового розслідування встановлено ряд ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування; незаконно впливати на свідків та потерпілого; продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

З метою запобігання встановленим ризикам, слідчий та прокурор вважають доцільним застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки на їх думку, інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать запобіганню встановленим ризикам.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний та захисник просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000023, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.01.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Наразі стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного злочину та їх кількість достатня для подальшого розслідування, а також наявність ризиків, передбачених диспозицією статті 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування (не має постійного місця проживання, раніше , а саме 08.01.2024 року вже було обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання по іншій справі); незаконно впливати на свідків та потерпілого (йому відомі анкетні дані потерпілої особи); продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше кримінальне правопорушення (неодноразово судимий).

Окрім того, слідчий суддя зазначає, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК України.

При цьому, у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу підозрюваного, встановлені ризики, а також те, що останній не має міцних соціальних зв`язків, підозрювається у вчиненні тяжкого злочину, який вчинено в умовах воєнного стану, неодноразово судимий, слідчий суддя прийшов до висновку, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам та запобіганню вчинення нових злочинів буде недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, а ніж тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

Частина друга статті 197 КПК України регламентує, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто з 16.01.2024 року до 11 березня 2024 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2024 року) в сумі 58 400,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

-заборонити спілкування зі свідками та потерпілою особою.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1