Справа № 214/2648/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2023 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 ,

судді ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника, адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Кривому Розі кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000019 щодо ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області прокурор надав клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_6 на 60 днів. В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначив на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, у разі засудження за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі; місце проживання ОСОБА_6 знаходиться на території України, яка на даний час знаходиться поблизу активних воєнних дій, що унеможливлює контроль виконання ним іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, та обов`язків, що покладаються на обвинуваченого судом відповідно до ч.5 ст.194 КПК України; обвинувачений ОСОБА_6 співпрацював з представниками військових та інших підрозділів держави-агресора та у разі перебування на волі матиме можливість продовжити вчинення злочину або уникнути кримінальної відповідальності шляхом залишення території України.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник, кожен окремо, проти клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою заперечували. Просили змінити запобіжний захід на домашній арешт, так як не доведені ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Вислухавши думки учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт, матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора в повному обсязі, виходячи з таких підстав.

Відповідно до положень ч.3 ст.331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Так, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

Суд вважає, що продовжують існувати ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, які були враховані Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 30.03.2022 при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_8 , та продовжують існувати на час розгляду кримінального провадження в суді.

Так, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні умисного злочину проти основ національної безпеки України, який, згідно з ст.12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за який передбачено покарання на строк 15 років позбавлення волі або довічне позбавлення волі.

Одночасно, суд приймає до уваги, що ОСОБА_6 раніше не судимий, не одружений, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, офіційно не працевлаштований, не є депутатом рад будь-якого рівня, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , однак вказані обставини не виключають можливість застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і в даному випадку не є гарантією запобігання вказаним ризикам. Оскільки місце реєстрації обвинуваченого ОСОБА_6 знаходиться на території, яка розташована поблизу територій, де проходять активні бойові дії, тому останній може і надалі співпрацювати з представниками військових та інших підрозділів держави-агресора та існує ризик, що може бути завдана шкода життю та здоров`ю самого обвинуваченого, внаслідок бойових дій та постійних обстрілів з боку рф.

Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, тому саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним у цьому кримінальному провадженні.

Також, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій її переслідують та міжнародними контактами.

З урахуванням вищевикладеного, особи обвинуваченого ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого умисного злочину проти основ національної безпеки України, на думку колегії суддів, маються всі підстави вважати, що більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків.

За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та доцільність продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176 178, 183, 184, 197 331, 372 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) днів, тобто до 08.02.2024 включно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченому який перебуває під вартою в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено об 16-55 год. 11.12.2023.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3