ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 635/626/20
Провадження № 11кп/818/117/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Харкові клопотання потерпілої ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дзержинського районного суду м.Харкова від 17 травня 2023 року про закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_6 , у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності,-

УСТАНОВИЛА:

На зазначену ухвалу місцевого суду потерпілою подана апеляційна скарга разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

В клопотанні потерпіла просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Дзержинського районного суду м.Харкова від 17 травня 2023 року про закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності на підставі п.3 ч.1 ст.49 КК України.

В обґрунтування посилається на те, що судовий розгляд було проведено без її участі та вона взагалі не була повідомлена про дату та час судового розгляду, а тому вона не могла подати апеляційну скаргу вчасно, вважає, що строк на апеляційне оскарження було пропущено нею з поважних причин, просить його поновити.

В судове засідання апеляційної інстанції потерпіла ОСОБА_7 також не з`явилась, хоча була повідомлена про дату та час судового розгляду належним чином, про причини неявки суду не повідомила.

Заслухавши доповідь судді, думку учасників щодо поданого клопотання, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що клопотання потерпілої про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає, зважаючи на наступне.

На підставі п.2 ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на інші ухвали суду першої інстанції - протягом семі днів з дня її оголошення.

Відповідно до ч.1 ст.117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Згідно до висновку Верховного Суду, викладеному в ухвалі від 17 червня 2020 року у справі № 51-1599км20, поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення за відповідним клопотанням в порядку, передбаченому ст. 117 КПК України, може бути необізнаність заінтересованих осіб з мотивами постановленого рішення (відповідно до висновку об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеному в Постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18), а також захворювання учасника провадження та інші непереборні обставини.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на те, що необґрунтоване поновлення процесуального строку на оскарження остаточного судового рішення порушує принцип юридичної визначеності і перешкоджає своєчасному виконанню рішення суду, яке набуло законної сили.

Як убачається з матеріалів провадження оскаржена ухвала суду була ухвалена 17 травня 2023 року (т.10 а.с.162-167).

З журналу судового засідання та тексту ухвали суду вбачається, що в судовому засіданні потерпіла не приймала участь. При цьому потерпіла ОСОБА_7 17 квітня 2023 року була належним чином повідомлена про дату та час судового розгляду, яке було призначене судом на 17 травня 2023 року, за допомогою автоматизованої системи документообігу суду, що підтверджується наявною в матеріалах кримінального провадження довідкою про доставку смс-повідомлень (т.10 а.с.149). Копію оскаржуваної ухвали від 17 травня 2023 року потерпіла отримала 01 червня 2023 року (т.10 а.с.181).

Як убачається з поданого клопотання про поновлення строку на оскарження, причиною пропуску процесуального строку послугувало неповідомлення її про час та дату судового розгляду, у зв`язку з чим апеляційна скарга була подана лише 15 червня 2023 року, тобто через місяць після ухвалення рішення.

Однак, на думку колегії суддів, такі підстави не свідчать про поважність пропущення строку, виходячи з наступного.

Так, відповідно до довідки про доставку смс - повідомлень потерпіла ОСОБА_7 17 квітня 2023 року була належним чином повідомлена про дату та час судового засідання, яке було призначене судом на 17 травня 2023 року (т.10 а.с.149).

Отже, доводи апелянта про те, що вона не була повідомлена про дату та час судового засідання, у зв`язку з чим у неї була відсутня можливість своєчасного подання апеляційної скарги на ухвалу суду, є безпідставними.

Таким чином, в клопотанні потерпілої ОСОБА_7 переконливих мотивів поважності пропуску строку на апеляційне оскарження вироку суду не наведено, причини, на які посилається остання, колегія суддів не вважає об`єктивно непереборними, такими, що унеможливлювали як в загальному розумінні, так й з точки зору вимог кримінального процесуального закону та практики Європейського суду з прав людини, вагомих правових підстав для поновлення такого строку колегія суддів не вбачає. Апелянт мав всі передбачені законом можливості для належної реалізації свого права на оскарження ухвали Дзержинського районного суду м.Харкова від 17 травня 2023 року щодо ОСОБА_6 вчасно.

Відповідно до ч.3 ст. 399 КПК України, апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Керуючись ст. 399 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дзержинського районного суду м.Харкова від 17 травня 2023 року про закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_6 , у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності.

Апеляційну скаргу потерпілої ОСОБА_7 на ухвалу Дзержинського районного суду м.Харкова від 17 травня 2023 року щодо ОСОБА_6 - повернути апелянту.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Кримінального касаційного суду у складі Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Колегія суддів:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3