Провадження №1-кс/756/2317/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2023 року слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю власника майна ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Оболонського районного суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 , яке подане в рамках кримінального провадження, внесеного 14.09.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003216, про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

05.10.2023 року до Оболонського районного суду міста Києва надійшло вищевказане клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0003216 від 14.09.2023 року.

У судовому засіданні ОСОБА_3 вищезазначене клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, не заперечував проти скасування арешту.

Вивчивши скаргу та матеріали додані в її обґрунтування, слідчий суддя встановив наступне.

Оболонським УП ГУНП у місті Києві, здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, яке внесено 14.09.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003216. Процесуальне керівництво здійснює Оболонська окружна прокуратура міста Києва.

У відповідності до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З метою забезпечення збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За приписами ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається з матеріалів провадження, 14.09.2023 року постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0003216 мотоцикл марки «Yamaha», моделі «DSC 1100», д.н.з. НОМЕР_1 та автомобіль марки «Ford», моделі «Fusion», д.н.з. НОМЕР_2 .

Ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 21.09.2023 року, клопотання слідчого, яке подане в рамках кримінального провадження, внесеного 14.09.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003216, про арешт майна - задоволено. Накладено арешт на мотоцикл марки «Yamaha», моделі «DSC 1100», д.н.з. НОМЕР_1 , який зареєстрований на ОСОБА_5 та автомобіль марки «Ford», моделі «Fusion», д.н.з. НОМЕР_2 , який зареєстрований на ОСОБА_3 шляхом заборони на час досудового розслідування володіти, розпоряджатись та користуватись вказаним майном будь-яким особам.

Ухвала обґрунтована необхідністю забезпечення збереження речових доказів, уникнення ризиків, пов`язаних з їх знищенням.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином з вказаної норми закону вбачаються дві підстави для скасування вже накладеного арешту на майно в рамках проведення досудового розслідування, а саме: якщо відпала потреба в застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження або арешт було накладено необґрунтовано.

Враховуючи, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні ще триває, органом досудового розслідування не проведено всі необхідні слідчі та процесуальні дії, а речі, які було вилучено, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що потреба в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту вказаного майна не відпала і на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення майна, яке має значення речового доказу у кримінальному провадженні.

За таких обставин, враховуючи, що майно на яке накладено арешт визнано речовим доказом, з метою забезпечення їх збереження, а заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено того, що на даний час відпала потреба в продовженні дії такого заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись статтями 170 - 174, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала може бути оскарженою протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя