Справа № 203/2928/21
Провадження № 1-кс/0203/4238/2023
УХВАЛА

22 вересня 2023 року слідчий суддя Кіровського районного суду міста Дніпропетровська - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, неодруженого, не маючого на утриманні непрацездатних осіб, раніше не судимого, з повною середньою освітою, зареєстрованого за адресою місця проживання: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 311, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 317 Кримінального кодексу України, заявлене в рамках кримінального провадження №0000034 від 31.01.2020 року,

ВСТАНОВИВ:

18.09.2023 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся прокурор відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000034 від 31.01.2020 року.

В обґрунтування вимог клопотання прокурор зазначив, що орган досудового розслідування має достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив особливо тяжкі злочини, за які передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна. При цьому 27.07.2023 року відносно ОСОБА_4 Красногвардійським районним судом м. Дніпропетровська було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24.09.2023 року без можливості внесення застави. Апеляційним судом Дніпропетровської області 09.08.2023 року було винесено ухвалу, якою ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536800,00 грн.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні 21.07.2023 року було скеровано до суду для розгляду по суті. Ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 30.08.2023 року прокурору було повернуто обвинувальний акт. На даний час вказана ухвала законної сили не набрала, у зв`язку з тим, що вона оскаржується в суді апеляційної інстанції. Тому прокурор, посилаючись на положення ст. ст. 197, 199 КПК України, звернувся до слідчого судді місцевого суду за місцезнаходженням органу досудового розслідування у кримінальному провадженні, з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу до закінчення дії попередньої ухвали суду.

Також прокурор зазначив, що продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від суду, бо підозрюваний зможе покинути територію Дніпропетровської області та України; незаконний вплив на свідків та інших невстановлених осіб, з якими ОСОБА_4 вірогідно діяв у змові, бо отримавши повні анкетні дані свідків у кримінальному провадженні він може впливати на них шляхом погроз, застосування фізичної сили, підкупу, впливати на інших невстановлених у кримінальному провадження осіб, які також причетні до вчинення злочинів, проте поки що не встановлені; можливе вчинення іншого кримінального правопорушення, бо він ніде офіційно не працює, на життя заробляє в результаті вчинення кримінальних правопорушень, має слабкі соціальні зв`язки.

Як пояснив прокурор, ці факти вказують на те, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

Тому прокурор просить суд обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного строком на 60 діб в межах строку досудового розслідування з визначенням розміру застави у 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536800,00 грн.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 20.09.2023 року, судову справу №203/2928/21, провадження №1-кс/0203/4238/2023, на підставі розпорядження №10 від 20.09.2023 року, було розподілено слідчому судді ОСОБА_1 , яка передана слідчому судді канцелярією суду - 21.09.2023 року.

Судове засідання з розгляду клопотання було призначене на 22.09.2023 року.

У судове засідання з`явились усі учасники кримінального провадження.

Під час судового засідання прокурор підтримав вимоги клопотання у повному обсязі та просив суд їх задовольнити. Також прокурор зазначив, що клопотання було подане до слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська, у зв`язку з тим, що це є місцевий суд за місцезнаходженням органу досудового розслідування - Третього слідчого відділу (з дислокацією у місті Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві.

За поясненнями прокурора, обвинувальний акт 21.07.2023 року був направлений до суду, проте повернутий прокурору на доопрацювання головуючим суддею у кримінальному провадженні вже після завершення досудового розслідування. При цьому обвинувальний акт було повернуто прокурору у підготовчому судовому засіданні, а ухвала суду наразі оскаржується в суді апеляційної інстанції. Прокурор наголосив на тому, що строк дії попередньої ухвали суду щодо продовження підозрюваному строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчується 24.09.2023 року, а ризики продовжують існувати. Обвинувальний акт ще потрібно доопрацювати, якщо ухвала суду буде залишена в силі, або направити до суду після апеляційного оскарження ухвали суду про повернення обвинувального акту. Також прокурор пояснив, що зазначення в повідомленні про підозру та обвинувальному акті вказівки на ч. 3 ст. 317 КК України є технічною опискою, бо за їх змістом вказана правильна кваліфікація за ч. 2 ст. 317 КК України.

Тому прокурор просив суд продовжити строк дії запобіжного заходу з визначенням розміру застави.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, просила суд відмовити у його задоволенні або обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту з носінням електронного браслету, або зменшити розмір застави до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як зазначила захисник, досудове розслідування у кримінальному провадженні завершене направленням до суду обвинувального акта, тому прокурор не може звертатися до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу. Оскільки запобіжний захід ОСОБА_4 вже було обрано. Крім того, на думку захисника, клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу не може бути розглянуто слідчим суддею Кіровського районного суду м. Дніпропетровська, бо у кримінальному провадженні вже було проведене підготовче засідання, за результатами якого головуючим суддею обвинувальний акт був повернутий прокурору на доопрацювання. ОСОБА_4 не має статусу підозрюваного, бо досудове розслідування у кримінальному провадженні було завершено та прокурор фактично не отримав обвинувальний акт.

Підозрюваний підтримав свого захисника.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, проаналізувавши норми КПК України, дійшов таких висновків.

Судом встановлено та матеріалами клопотання підтверджено, що на досудовому розслідуванні у Третьому слідчому відділі (з дислокацією у м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, перебувало кримінальне провадження №0000034 від 31.01.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 311, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 317, ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000034 здійснюється групою прокурорів Дніпропетровської обласної прокуратури.

12.07.2023 року прокурором у кримінальному провадженні було складене та вручене підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про те, що він підозрюється у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28, ч. 2 ст. 317, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 311 Кримінального кодексу України. При цьому у підсумку повідомлення прокурором вказано, що за сукупністю вчиненого умисні дії ОСОБА_4 кваліфікуються за ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 311, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 317 КК України.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська (головуючий суддя - ОСОБА_6 ) від 27.07.2023 року, справа №204/11007/23, провадження №1-кп/204/1277/23, було, зокрема, задоволено клопотання прокурора та продовжено обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 24 вересня 2023 року включно без визначення розміру застави.

Оглядом сайту Єдиного державного реєстру судових рішень судом встановлено, що ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 09.08.2023 року, справа №204/11007/23, провадження №11-кп/803/2915/23, ухвала Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 27.07.2023 року, зокрема, в частині вирішення клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , була скасована, та клопотання прокурора було задоволено частково, продовжено обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та встановлено заставу у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536800,00 грн, у разі внесення якої ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти.

Вказана ухвала Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 27.07.2023 року, справа №204/11007/23, провадження №1-кп/204/1277/23, набрала законної сили станом на 09.08.2023 року.

Ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська (головуючий суддя - ОСОБА_7 ) від 30.08.2023 року, справа №204/11007/23, провадження №1-кп/206/218/23, обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000034, в тому числі відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 311, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 317 Кримінального кодексу України, - повернуто прокурору відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Оглядом сайту Єдиного державного реєстру судових рішень судом встановлено, що ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 14.09.2023 року, справа №204/11007/23, провадження №1-кп/803/3284/23, було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , поданою на ухвалу Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 30.08.2023 року про повернення прокурору обвинувального акту по кримінальному провадженню №0000034; надано строк до 16 жовтня 2023 року для надання заперечень.

Також у судовому засіданні були досліджені інші письмові докази, долучені до клопотання, а саме: протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 14.02.2023 року, протокол обшуку від 09.02.2023 року, висновок експерта від 07.03.2023 року.

Суд зазначає, що відповідно до статей 131, 132, 176, частини 2 статті 177, частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), запобіжний захід, різновидом якого є тримання під вартою, застосовується під час досудового розслідування до особи на підставі ухвали слідчого судді за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором, за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні такою особою кримінального правопорушення, а також за наявності хоча б одного з ризиків вчинення особою дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК.

Згідно з положеннями статті 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.

Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Відповідно до положень статті 3 КПК України, досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження; слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до положень частин 3, 4 статті 219 КПК України, з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене, зокрема, протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати, зокрема, дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Відповідно до положень статті 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

У разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Відповідно до положень статті 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Обвинуваченим (підсудним) є особа, обвинувальний акт щодо якої переданий до суду в порядку, передбаченому статтею 291 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 291 КПК України, обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем.

Обвинувальний акт має містити такі відомості, зокрема, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Відповідно до частини 2 статті 21 КПК України, вирок та ухвала суду, що набрали законної сили в порядку, визначеному цим Кодексом, є обов`язковими і підлягають безумовному виконанню на всій території України.

Відповідно до положень статті 314 КПК України, після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення, зокрема, повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Відповідно до положень статті 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до частин 1, 4, 5 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у таких межах, зокрема, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Аналіз викладених вище фактичних обставин справи та норм КПК України вказує на те, що після повернення обвинувального акта прокурору у кримінальному провадженні за результатами проведення підготовчого судового засідання, обвинувальний акт вважається таким, що не поданий, до усунення його недоліків, наявність яких стала підставою для його повернення. Тому завдання підготовчого судового засідання щодо вирішення питання про можливість призначення справи до судового розгляду не виконані.

При цьому ухвала суду першої інстанції про повернення обвинувального акта прокурору може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції. Прокурор у кримінальному провадженні скористався правом на апеляційне оскарження та ухвалою суду апеляційної інстанції було надано строк для надання заперечень до 16.10.2023 року. Натомість встановлений судовими рішеннями строк дії запобіжного заходу до постановлення ухвали про повернення обвинувального акта прокурору, зокрема, відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні закінчується - 24.09.2023 року. Тому на підставі вимог частини 6 статті 199 КПК України клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу до закінчення строку попередньої ухвали суду розглядає слідчий суддя місцевого суду за місцезнаходженням органу досудового розслідування за правилами цієї статті.

Так, органом досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000034 був Третій слідчий відділ (з дислокацією у місті Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, з місцезнаходженням у Центральному (колишня назва - Кіровський) районі м. Дніпра: м. Дніпро, вул. Старокозацька, 52. Тому слідчий суддя вважає, що прокурор правильно визначив місцевий суд, слідчий суддя якого у такому випадку має розглядати клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу до закінчення дії попередньої ухвали суду про обрання запобіжного заходу.

При цьому, з урахуванням положень статей 3, 197 КПК України, слідчий суддя має повноваження щодо здійснення судового контролю на стадії досудового розслідування, а тому уповноважений розглядати клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу до закінчення дії попередньої ухвали суду відносно підозрюваних осіб у кримінальному провадженні.

Також суд враховує те, що Верховний Суд у постанові від 08 листопада 2022 року по справі №636/336/21 (провадження № 51-5720км21), наголосив на тому, що повернення обвинувального акту не може використовуватися стороною обвинувачення для проведення будь-яких процесуальних дій, крім приведення його у відповідність до вимог статті 291 КПК, і, відповідно, немає підстав вважати, що після повернення обвинувального акта прокурору може йти мова про будь-яке досудове розслідування, оскільки воно завершене до першого звернення до суду з обвинувальним актом. Неможливість проведення додаткового розслідування пояснює і неможливість відновлення закінченого досудового розслідування або продовження його строків.

Отже, продовження строку дії запобіжного заходу підозрюваному у кримінальному провадженні №0000034 обумовлене необхідністю оскарження ухвали суду про повернення обвинувального акту прокурору або усунення недоліків обвинувального акту та приведення його у відповідність до вимог статті 291 КПК України. Водночас досудове розслідування вважається завершеним та поновленню не підлягає, з урахування чого проведення будь-яких слідчих (процесуальних) дій досудового розслідування у кримінальному провадженні КПК України не передбачено. Слідчий суддя, визначаючи строк дії ухвали, керується положеннями статей 197, 199 КПК України та вважає, що такий строк має бути визначений до проведення підготовчого судового засідання, але не більше ніж на 60 (шістдесят днів), з урахуванням результатів вирішення питання про повернення обвинувального акта прокурору.

Таким чином, у зв`язку із закінченням строку дії запобіжного заходу, обраного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , попередньою ухвалою суду, та з урахуванням викладеного вище, слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту щодо статусу підозрюваного, складу суду, уповноваженого розглядати клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу. При цьому суд відхиляє і доводи прокурора щодо необхідності проведення слідчих дій у кримінальному провадженні до закінчення строку дії запобіжного заходу, визначеного ОСОБА_4 ухвалою суду.

Суд, вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до статті 178 КПК України, бере до уваги особу підозрюваного, його поведінку під час досудового розслідування, вагомість наявних у матеріалах кримінального провадження доказів, які досліджені під час судового розгляду клопотання і які підтверджують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, яке відноситься до особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, і за вчинення якого, у разі доведення винуватості підозрюваного, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Також у ході судового розгляду клопотання суд дійшов висновку щодо доведеності продовження існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4 частини 1 статті 177 КПК України, на які посилається прокурор, та недоцільності зміни запобіжного заходу на більш м`який.

Слідчий суддя бере до уваги рішення Європейського суду з прав людини у справі «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, згідно з яким тримання під вартою є виправданим у тому випадку, якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими ознаками, на думку слідчого судді, є зокрема тяжкість та підвищена суспільна небезпека інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення.

Відтак зазначені вище обставини дають суду достатні підстави вважати, що продовжують існувати передбачені пунктами 1, 3, 4 частини 1 статті 177 КПК України ризики, які враховувались судом при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зокрема, з метою запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, здійснення впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, в якому підозрюється.

Слід також врахувати, що відповідно до правової позиції, викладеної у пункті 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Проте, розглядаючи можливість застосування інших альтернативних запобіжних заходів, зокрема домашнього арешту або зменшення розміру застави, як про це клопотала сторона захисту, слідчий суддя, відповідно до положень статей 178, 183 КПК України, вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

З метою попередження можливості підозрюваного переховуватись від суду, незаконного впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, в якому підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536800,00 грн та є достатньою для внесення її як застави, покласти на підозрюваного обов`язки, відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись статтями 176-178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 199, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 311, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 317 Кримінального кодексу України, заявлене в рамках кримінального провадження №0000034 від 31.01.2020 року, - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 24.09.2023 року до проведення підготовчого судового засідання, але не більше ніж на 60 (шістдесят днів), тобто до 23.11.2023 року включно, з утриманням в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» Управління державної пенітенціарної служби у Дніпропетровській області.

Визначити суму застави, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених законом у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536800,00 грн (п`ятсот тридцять шість тисяч вісімсот гривень 00 копійок), та є достатньою для внесення її як застави.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У разі звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти під заставу, покласти на нього строком на два місяці з дня внесення застави такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до суду у визначений час;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без письмового дозволу суду;

3) утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними особами та свідками у кримінальному провадженні;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України, а до підозрюваного може бути застосований запобіжний захід у виді застави у більшому розмірі або інший запобіжний захід, з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Виконання та контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали визначити до 23.11.2023 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали слідчого судді складено та проголошено 26.09.2023 року о 16:10 годині.

Слідчий суддя ОСОБА_1