Справа № 953/521/24
Провадження № 1-кс/953/1397/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000234 від 27 вересня 2023 року, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

14 лютого 2024 року прокурор Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000234 від 27 вересня 2023 року, про арешт майна, в якому просить накласти арешт у вигляді заборони відчуження, розпорядження та користування майном, яке було вилучене 13.02.2024 в ході проведення огляду складського приміщення (навіс під літерою за технічним паспортом «Р»), розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чуваська, 8, власником якого є ОСОБА_4 , а саме:

- 11 полімерних тар (Єврокуб), об`ємом 1000 літрів кожна, заповнені рідиною з характерним запахом спирту;

- 100 полімерних баклажок, об`ємом 10 літрів кожна, заповнені рідиною з характерним запахом спирту;

- 2 насоси без маркування та шланги до них;

- 17 фільтрів для очищення води.

Визначити місцем зберігання вилученого майна складські приміщення установи із якою СУ ГУНП в Харківській області укладено договір.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне.

Слідчим управлінням ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000234 від 27.09.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч.ч. 1, 2 ст. 204, ч. 2 ст. 209 КК України.

В ході досудового розслідування проведено комплекс негласних слідчих (розшукових) дій, в ході яких встановлено групу осіб, яка на території Харківської області здійснює незаконне виготовлення, зберігання з метою збуту, транспортування з метою збуту та збут незаконно виготовлених алкогольних напоїв, а також легалізацію (відмивання) коштів, здобутих внаслідок вчинення зазначеної злочинної діяльності.

13.02.2023 в період часу з 11:45 до 17:20 за добровільної згоди власника ОСОБА_4 проведений огляд складського приміщення (навіс під літерою за технічним паспортом «Р»), розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чуваська, 8, в ході якого виявлено та вилучено зазначене в клопотанні майно.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу, для призначення судових експертиз. Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні триває та необхідно провести ряд експертиз, з метою збереження речових доказів необхідно накласти арешт на вище вказане майно. Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, будучи повідомленим про день, час та місце розгляду клопотання, про причини свого неприбуття не повідомив.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання прокурора про арешт майна подане у строки, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з п. 1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вказане вище майно має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно, яке вилучене 13 лютого 2024 року в ході огляду складського приміщення (навіс під літерою за технічним паспортом «Р»), розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чуваська, 8, за добровільної згоди власника ОСОБА_4 , є засобом вчинення кримінального правопорушення та існує можливість його використання, як доказу у кримінальному провадженні.

При вирішенні питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна слідчий суддя виходить з дискреційних повноважень органу досудового розслідування щодо визначення місця зберігання вилученого майна під час досудового розслідування у визначених законодавством межах та керується положеннями Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації України від 27 серпня 2010 року № 51/401/649/471/23/125.

Так, місце зберігання арештованих речей слід визначити - за органом досудового розслідування СУ ГУНП в Харківській області, що у подальшому не перешкоджає органу досудового розслідування самостійно вирішити питання щодо передачі вказаного майна на зберігання відповідній особі або органу у визначеному законом порядку.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно.

Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя не вбачає наявності будь-яких негативних наслідків, які б переважали інтереси держави, а тому таке втручання у права та інтереси власника майна є виправданим.

Керуючись ст. ст. 98, 100, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000234 від 27 вересня 2023 року, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження, майном, яке було вилучене 13.02.2024 в ході проведення огляду складського приміщення (навіс під літерою за технічним паспортом «Р»), розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чуваська, 8, власником якого є ОСОБА_4 , а саме:

- 11 полімерних тар (Єврокуб), об`ємом 1000 літрів кожна, заповнені рідиною з характерним запахом спирту;

- 100 полімерних баклажок, об`ємом 10 літрів кожна, заповнені рідиною з характерним запахом спирту;

- 2 насоси без маркування та шланги до них;

- 17 фільтрів для очищення води.

Місце зберігання арештованого майна визначити за органом досудового розслідування - СУ ГУНП в Харківській області.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1