Справа № 953/7466/22
н/п 1-кс/953/254/24
"08" січня 2024 р. м.Харків
Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
прокурора ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
секретар судового засідання ОСОБА_5 ,
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, має малолітню дитину 2013 року народження, офіційно працює водієм ТОВ «ДК «Глобал-Сервіс»», який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України,
Під час досудового розслідування встановлено, що 18 грудня 2022 року близько 19 годин 30 хвилин ОСОБА_3 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, керував технічно справним автомобілем «ЗАЗ TF696P», державний номерний знак НОМЕР_1 , по вул. Героїв Сталінграда у м. Харкові, чим порушив вимоги п. 2.9 а) Правил дорожнього руху України, згідно з якими:
п. 2.9 а) «Водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння або перебуваючи під впливом наркотичних чи токсичних речовин».
Під час руху ОСОБА_3 , керуючи технічно справним автомобілем «ЗАЗ TF696P», державний номерний знак НОМЕР_1 біля будинку № 21В, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Героїв Сталінграда, діючи необережно, не врахував дорожню обстановку, не зміг контролювати та безпечно керувати транспортним засобом, внаслідок чого допустив зіткнення з тролейбусом № НОМЕР_2 , який стояв в нерухомому стані з правої сторони, при цьому, який об`єктивно мав змогу побачити. У результаті ДТП пасажир транспортного засобу «ЗАЗ TF696P», державний номерний знак НОМЕР_1 , ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження середнього ступеня тяжкості.
Своїми діями ОСОБА_3 порушив вимоги п. 12.1 Правил дорожнього руху України, згідно з якими:
п. 12.1 «Під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним».
09 листопада 2023 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 10 листопада 2023 року до ОСОБА_3 застосований запобіжний захід у виді домашнього арешту у межах строку досудового розслідування до 09 січня 2024 року.
22 грудня 2023 року у вказаному кримінальному провадженні слідчим за дорученням прокурора було повідомлено про завершення досудового розслідування.
Прокурор зазначає, що на даний час підозрюваний ОСОБА_3 та його захисник частково ознайомились з матеріалами кримінального провадження. Зазначила, що стороні захисту необхідний додатковий час для складання та затвердження обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, скерування їх до суду та проведення підготовчого судового засідання, у зв`язку з чим наразі виникла необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту стосовно ОСОБА_3 , який спливає 09 січня 2024 року.
Обґрунтовуючи необхідність продовження строку дії застосованого стосовно ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, прокурор стверджує про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які продовжують існувати, враховуючи той факт, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, що може спонукати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин. Крім того, підозрюваний може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.
Прокурор ОСОБА_2 у судовому засіданні клопотання підтримала та просила його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зазначила, що підозрюваний неодноразово порушував покладені на нього ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 10 листопада 2023 року обов`язки, а саме - прибувати до слідчого СУ ГУНП в Харківській області, прокурора Харківської обласної прокуратури чи до Київського районного суду м. Харкова за першою вимогою. Вказала, що слідчий декілька разів телефонував підозрюваному з метою виклику для вручення клопотання, однак підозрюваний ігнорував вказані виклики, оскільки декілька разів взагалі не відповідав на телефонні дзвінки слідчого, а коли телефонна розмова зі слідчим відбувалась то повідомив про неможливість прибути, посилаючись на різні обставини.
Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання прокурора.
Захисник адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на недоведеність заявлених прокурором ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Зауважив на тому, що у чинному КПК України відсутні норми, які б передбачали можливість сторони обвинувачення звертатися до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу до початку підготовчого судового засідання. Окрім того, акцентував увагу на тому, що у вказаному кримінальному провадженні строки досудового розслідування продовжені не були, а тому взагалі відсутні правові підстави для звернення з вказаним клопотанням, у зв`язку з чим клопотання прокурора задоволенню не підлягає.
09 листопада 2023 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 10 листопада 2023 року до ОСОБА_3 застосований запобіжний захід у виді домашнього арешту у межах строку досудового розслідування до 09 січня 2024 року, з покладенням на підозрюваного обов`язків: не залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 19 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин ранку наступної доби, без дозволу слідчого, прокурора або суду; прибувати до слідчого СУ ГУНП в Харківській області, прокурора Харківської обласної прокуратури чи до Київського районного суду м. Харкова за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця мешкання та місця роботи; утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Кримінальним процесуальним Кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно зі статтею 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.
Прокурор, звертаючись до суду з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_3 , посилається на те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. ст. 286-1 КК України, і під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме - можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.
Вирішуючи питання щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_3 слідчий суддя відповідно до положень ст. 178 КПК України враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_3 , який має постійне місце мешкання, одружений, має на утриманні малолітню дитину, 2013 року, офіційно працевлаштований, проте наразі підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до нетяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, тому слідчий суддя вважає, що він може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Крім того, стороною обвинувачення підтверджений ризик того, що підозрюваний може впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, враховуючи встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).
Отже, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати кримінальному провадженню або ж створять загрозу суспільству.
Положеннями ч. 6 ст. 181 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
З аналізу наведених вище положень слідує, що строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування.
Вимогами ч. 1 ст. 219 КПК України встановлено, що строк досудового розслідування обчислюється з моменту повідомлення особі про підозру до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.
Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
Положеннями ч. 5 ст. 219 КПК України встановлено, що строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня повідомлення підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.
Враховуючи викладене та беручи до уваги положення ст. 219 КПК України, слідчий суддя встановив, що строк досудового розслідування закінчувався 09 січня 2024 року, але оскільки у період часу з 23 грудня 2023 року до 12 січня 2024 року відбувається ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, та на цей період зупиняється строк досудового розслідування, тому строк досудового розслідування повинен закінчитись 29 січня 2024 року.
За вказаних підстав слідчий суддя приходить до висновку про необхідність продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту, застосованого стосовно ОСОБА_3 на 18 (вісімнадцять) днів до 29 січня 2024 року включно. На переконання слідчого судді, вказаний запобіжний захід зможе ефективно забезпечити належну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування та судового розгляду даного кримінального провадження, а також уберегти від ризику переховування від органу досудового розслідування та суду.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити частково та продовжити строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту, застосованого стосовно ОСОБА_3 , лише у межах строку досудового розслідування до 29 січня 2024 рокузаборонивши підозрюваному залишати житло за місцем його мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 19 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин ранку наступної доби, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194 КПК України,
Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту, застосованого щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 18 (вісімнадцять) днів до 29 січня 2024 року включно, заборонивши підозрюваному залишати житло за місцем його мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 19 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин ранку наступної доби, за виключенням необхідності перебувати в безпечному місці в період оголошення сигналу тривоги.
Зобов`язати ОСОБА_3 протягом часу дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту:
- не залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 19 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин ранку наступної доби, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати до слідчого СУ ГУНП в Харківській області, прокурора Харківської обласної прокуратури чи до Київського районного суду м. Харкова за першою вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця мешкання та місця роботи;
- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у вказаному кримінальному провадженні;
Встановити строк дії ухвали до 29 січня 2024 року включно.
Попередити ОСОБА_3 , що в разі невиконання вищевказаних зобов`язань, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Органу Національної поліції негайно поставити ОСОБА_3 на облік, як особу, щодо якої застосований запобіжний захід у виді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.
Ухвалу про застосування стосовно ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання до органу Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_3 - у той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складений 09 січня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1