Справа № 526/4382/23
Провадження № 1-кс/526/751/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2023 року м. Гадяч

слідча суддя Гадяцького районного суду ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

старшого слідчого ОСОБА_3

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000732 від 21.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України,

в с т а н о в и в:

22 листопада 2023 року до Гадяцького районного суду звернувся старший слідчий СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000732 від 21.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, вказуючи, що 21.11.2023 близько 09 год. 00 хв. до відділення поліції № 1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області через лінію «102» звернувся ОСОБА_4 , 1985 р.н. про те, що невстановлені особи у лісосмузі між селами Веприк та Бобрик Миргородського району Полтавської області, здійснюють незаконну порубку дерев породи ясен та клен.

21.11.2023 за вказаним фактом слідчим СВ відділення поліції № 1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено відомості під №0000732. Правова кваліфікація кримінального правопорушення: незаконна порубка або незаконне перевезення, зберігання, збут лісу (ч.1 ст.246 КК України).

Виїздом слідчо-оперативної групи на місце події було встановлено, що група осіб з числа мешканців с. Веприк, Миргородського району, Полтавської області, а саме ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 уклавши усну домовленість з фізичною особою підприємцем ОСОБА_8 , який у свою чергу уклав договір про надання послуг з ТОВ «АГРО-КРАЙ» щодо розчищення полезахисних лісосмуг на території Великобудищанської сільської ради, протягом жовтня-листопада 2023 року здійснювали випилку гілля, повалених дерев та чагарників у лісосмузі на межі сіл Веприк та Бобрик Миргородського району. Так, зокрема їхню діяльність 21.11.2023 помітив ОСОБА_4 , котрий повідомив про даний факт до поліції.

В ході огляду місця події у даній лісозахисній смузі було виявлено вказаних вище громадян, три бензопили, а також попиляні на маленькі колоди гілля дерев та повалені дерева пород ясен, клен і дуб загальним об`ємом 3,2 м3. Крім того, у даній лісосмузі також було виявлено три сухостійні пні, один дерева породи клен діаметром 10 см та два породи ясен діаметрами 23 і 30 см.

Оскілки у діях вище-перелічених осіб, зокрема ОСОБА_5 за вказівкою якого ОСОБА_6 та ОСОБА_7 здійснювали роботи формально вбачаються ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.246 КК України, виявлену під час огляду деревину (дрова) загальним об`ємом 3,2 м3 як предмет посягання, а також бензопили дві штуки марки «STHIL» MS 180 S оранжево-білого кольору та одну невстановленої марки чорного кольору було вилучено з місця події, тобто до них здійснено тимчасовий доступ.

Зважаючи на вищевказане вилучене майно має значення для розкриття злочину та є речовими доказами у даному провадженні, тому виникла необхідність у накладенні арешту на нього, а саме: деревину у вигляді дров попиляних на колоди загальним об`ємом 3,2 м3, яку було виявлено на місці скоєння злочину, оскільки вона є безпосереднім предметом посягання у даному кримінальному провадженні, а саме у повному обмеженні в її використанні та розпорядженні на час проведення досудового розслідування, а також у вилученні та залишенні на зберіганні на території КУ «Бахмутський психоневрологічний інтернат» у с. Веприк Миргородського району, під схорону розписку директору комунального підприємства «Добробут» ОСОБА_8 ; бензопили у кількості дві штуки марки «STHIL» MS 180 S оранжево-білого кольору та одну невстановленої марки чорного кольору, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 , а саме у повному обмеженні в її використанні та розпорядженні на час проведення досудового розслідування, а також у вилученні та залишенні на зберіганні в камері для зберігання речових доказів ВП № 1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області.

Під час досудового розслідування може виникнути необхідність у проведенні з вилученим майном наступних судових експертиз, таких як інженерно-екологічна з метою встановлення збитків, трасологічна з метою встановлення чи вказаним знаряддям здійснено перепилювання деревини, тощо.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив суд накласти арешт на деревину у вигляді дров попиляних на колоди загальним об`ємом 3,2 м3, яку було виявлено на місці скоєння злочину, оскільки вона є безпосереднім предметом посягання у даному кримінальному провадженні та бензопили у кількості дві штуки марки «STHIL» MS 180 S оранжево-білого кольору та одну невстановленої марки чорного кольору, які належать ОСОБА_5 шляхом обмеження в її використанні та розпорядженні на час проведення досудового розслідування, а також у вилученні та залишенні на зберіганні в камері для зберігання речових доказів ВП № 1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області.

Інші учасники процесу в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідча суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 4 ст. 38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Судом встановлено, що відомості про дану подію внесені до ЄРДР 21.11.2023 за № 0000732, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України.

Постановою старшого слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 від 21.11.2023 у кримінальному провадженні № 0000732 речовим доказом визнано: деревину у вигляді дров попиляних на колоди загальним об`ємом 3,2 м3, яку було виявлено на місці скоєння злочину, оскільки вона є безпосереднім предметом посягання у даному кримінальному провадженні, а саме у повному обмеженні в її використанні та розпорядженні на час проведення досудового розслідування, а також у вилученні та залишенні на зберіганні на території КУ «Бахмутський психоневрологічний інтернат» у с. Веприк Миргородського району, під схорону розписку директору комунального підприємства «Добробут» ОСОБА_8 ; бензопили у кількості дві штуки марки «STHIL» MS 180 S оранжево-білого кольору та одну невстановленої марки чорного кольору, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до п.1,2,5,6 ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідча суддя врахувала:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000732 від 21.11.2023 року встановлені обставини, які вказують на те, що вилучені 21.11.2023 року деревина у вигляді дров попиляних на колоди та бензопили є такими, що зберегли на собі сліди кримінального правопорушення і відповідно до ст. 98 КПК України є речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Слідча суддя дослідила зазначені в клопотанні слідчого обставини та дійшла обґрунтованого висновку про те, що накладення арешту на автомобіль марки «ВАЗ-210994-20 ЗНГ» та мотоцикл марки «SPARK» є необхідним тимчасовим заходом, оскільки постановою слідчого від 21.11.2023 року їх визнано речовими доказом в кримінальному провадженні, як такий, що зберіг на собі сліди злочину, в зв`язку з чим з метою виконання вимог процесуального забезпечення ідентифікації, виявлення, фіксування слідів діяння, що містять ознаки правопорушення, передбаченого ч.1 ст.388 КК України з метою заборони відчуження майна, є підстави накласти арешт на автомобіль.

Арешт майна з підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною підставою для арешту такого майна (та на відміну від забезпечення цивільного позову та можливої конфіскації майна, як окремих правових підстав), не вимагає оголошення підозри в кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Приймаючи рішення про арешт майна слідча суддя виходить з того, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту цього майна може призвести до його зникнення, реалізації або настання інших наслідків, які можуть перешкодити забезпеченню виконання процесуальних рішень у даному кримінальному провадженні, оскільки зазначені у клопотанні деревина у вигляді дров попиляних на колоди та бензопили відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Оскільки стороною кримінального провадження доведено необхідність накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, тому для прийняття процесуальних рішень та запобіганню знищення чи пошкодження або настання інших наслідків, вважаю за необхідне накласти арешт на деревину у вигляді дров попиляних на колоди та бензопили, вилучені під час проведення огляду місця події, так як зазначений захід забезпечення кримінального провадження відповідає завданням кримінального судочинства.

Керуючись статтями 131, 170-173, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя

у х в а л и л а:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000732 від 21.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України задовольнити.

Накласти на час проведення досудового розслідування кримінального провадження №0000732 від 21.11.2023 арешт на майно вилучене 21.11.2023, під час проведення огляду місця події, а саме на:

- деревину у вигляді дров попиляних на колоди загальним об`ємом 3,2 м3, яку було виявлено на місці скоєння злочину, оскільки вона є безпосереднім предметом посягання у даному кримінальному провадженні, а саме у повному обмеженні в її використанні та розпорядженні на час проведення досудового розслідування, а також у вилученні та залишенні на зберіганні на території КУ «Бахмутський психоневрологічний інтернат» у с. Веприк Миргородського району, під схорону розписку директору комунального підприємства «Добробут» ОСОБА_8 ;

- бензопили у кількості дві штуки марки «STHIL» MS 180 S оранжево-білого кольору та одну невстановленої марки чорного кольору, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 , а саме у повному обмеженні в її використанні та розпорядженні на час проведення досудового розслідування, а також у вилученні та залишенні на зберіганні в камері для зберігання речових доказів ВП № 1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області.

Місцем зберігання бензопил визначити огороджену територію ВП № 1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області (Полтавська область, м. Гадяч, вул. Гетьманська, 10).

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її проголошення, а особами без виклику яких постановлено ухвалу протягом 5-ти днів з дня отримання її копії.

Слідча суддя: ОСОБА_1