Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/8365/23
Провадження № 1-кп/644/514/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2023 року Колегія суддів Орджонікідзевського районного суду м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5

представника потерпілих адвоката ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

захисника адвоката ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові, матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001277 від 12.05.2023 року за обвинуваченням: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вишнопіль, Старокостянтинівського району, Хмельницької області, громадянина України, військовослужбовця Збройних Сил України військової служби за мобілізацією, гранатометника першого стрілецького відділення першого стрілецького взводу першої стрілецької роти військової частини НОМЕР_1 , не судимого, зареєстрованого: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 2 ст. 115 КК України, -

в с т а н о в и л а :

Прокурором заявлене клопотання про продовження заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_7 .

В обґрунтування посилався на те, що ризики, які існували на час обрання міри запобіжного заходу не зменшились, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, що з урахуванням суворості можливого покарання може призвести до ухилення від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків яких не допитано судом, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, просила змінити запобіжний захід на більш м`який, зазначивши, що мав місце нещасний випадок, ОСОБА_7 раніше не судимий, має сім`ю, дітей, є соціалізованою особою. Наміру впливати на потерпілих та свідків немає. Клопотання носить формальний характер, ризики наведені прокурором нічим не підтверджені, сама по собі тяжкість кримінального правопорушення не є безумовною підставою для продовження строку дії раніше обраного запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав свого захисника та зазначив, що просить застосувати до нього домашній арешт, все відбулося з необережності, оскільки у нього практично немає досвіду поводження зі зброєю.

Представник потерпілих адвоката ОСОБА_6 підтримав клопотання прокурора.

Згідно ч. 1 ст. 333 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення. (ч. 3 ст. 331 КПК України)

Строк дії раніше обраної міри запобіжного заходу для всіх обвинувачених спливає 07 січня 2024 року.

Аналізуючи обставини та факти, наведені прокурором в обґрунтування клопотання, суд приходить до переконливого висновку, про доведеність існування ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_7 через суворість можливого покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, показання яких матимуть доказове значення у суді, тобто ризики, які були підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час досудового розслідування, продовжують мати місце і надалі.

Разом з тим, ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України прокурором не доведено, посилання на нього є формальним, оскільки ОСОБА_7 є раніше не судимою особою.

Тому суд приходить до висновку про необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та з урахуванням положень ст. 117 КПК України відповідно до якої метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи з того, що право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів суспільства.

Визначаючи підстави для виняткового виду запобіжного заходу суд враховує обставини, визначені в ст.178 КПК України, а також тяжкість обвинувачення, а також враховує, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, однак зазначений у ухвалі ризик не змінився.

Враховуючи існування ризиків, суд продовжує для ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Разом з тим, виходячи з цілей п.1 ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, принципу правової визначеності, суд вважає необхідним з урахуванням часу, необхідного для судового розгляду кримінального провадження в розумні строки, продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою на 60 днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 31, 176, 177, 178, 180, 183, 314-317, 331, 369 КПК України, -

п о с т а н о в и л а :

Задовольнити клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури про продовження дії строку запобіжного заходу.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на строк 60 днів, а саме до 16 лютого 2024 року включно, тим самим відмовивши в задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченим, їх захисникам та прокурору.

Копію ухвали направити до Харківської установи виконання покарань (№ 27).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

суддя: ОСОБА_2 ,

суддя: ОСОБА_3