Справа № 442/6322/21
Провадження № 1-кс/442/1325/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2023 року

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання директора Департаменту регіонального розвитку Житомирської обласної військової адміністрації Житомирської обласної державної адміністрації ОСОБА_3 про скасування арешту на майно,-

в с т а н о в и в :

16 жовтня 2023 року до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області надійшло клопотання директора Департаменту регіонального розвитку Житомирської обласної військової адміністрації Житомирської обласної державної адміністрації ОСОБА_3 про скасування арешту на майно.

В клопотанні посилається на те, що ухвалою слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 23.08.2022 у справі №442/6322/21 було задоволено клопотання органу досудового розслідування, зокрема накладено арешт на кошти в сумі 8 433 878.27 грн., в частині заборони використання та розпоряджатися ними, які розміщені, в тому числі на банківському рахунку МП «Спецавтогідробуд», а саме: НОМЕР_1 - відкритий 06.04.2015 у АТ «Кредобанк».

12.09.2023 Департаментом регіонального розвитку Житомирської обласної державної адміністрації було перераховано кошти ПП «Спецавтогідробуд» на банківський рахунок НОМЕР_1 в АТ «Кредобанк» в сумі 2 208 100, 13 грн., згідно платіжних доручень № 44, 45. Вказані кошти, були помилково зараховані ПП «Спецавтогідробуд», оскільки передбачалися на оплату за виконані будівельні роботи субпідрядній організації - ТОВ «УКРБУДМІСТ» по об`єкту: «Реконструкція шляхопроводу над залізничною колією по вул. Житомирській в м. Бердичеві».

Виявивши помилкове перерахування, Департамент звернувся до казначейської служби з проханням зупинити платіж та вжити заходи щодо повернення коштів Департаменту, однак казначейська служба повідомила, що платіж вже відбувся і кошти були списані з казначейського рахунку Департаменту. В свою чергу, встановивши факт помилкового зараховання коштів Департамент надіслав на адресу АТ «Кредобанк» лист від 18.09.2023 за № 01.1-3024, з вимогою про повернення коштів, які були помилково перераховані на банківський рахунок ПП «Спецавтогідробуд» НОМЕР_2 в АТ «Кредобанк» в сумі 2 208 100, 13 грн. 11.10.2023 отримано відповідь банку №13-505/23 про неможливість повернення коштів.

На вищевказану вимогу, 25.09.2023 за № 250923/1 ПП «Спецавтогідробуд» надіслано лист - відповідь про те, що повернення помилково зарахованих Департаментом коштів не є можливим, оскільки рахунок на який зараховані кошти накладено арешт ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 23.08.2022 у справі №442/6322/21, в межах кримінального провадження №00000045. Беручи до уваги, що дані кошти є державною субвенцією виділеною з державного бюджету відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» на розвиток і утримання доріг та дорожньої інфраструктури повинні були перерахуватись за виконані роботи по об`єкту: «Реконструкція шляхопроводу над залізничною колією по вул.Житомирській в м.Бердичеві», будівництво якого має важливе державне значення, просимо зняти арешт з рахунку ПП «Спецавтогідробуд» НОМЕР_3 в АТ «Кредобанк» в частині в частині коштів в розмірі 2 208 100,13 грн., що належать на право власності Департаменту регіонального розвитку Житомирської обласної державної адміністрації, а тому просять клопотання задоволити.

В судове засідання учасники провадження не з`явився.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття учасника провадження в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали, подані до клопотання, приходжу до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 23.08.2022р., було накладено арешт на майно, а саме : на кошти в сумі 8 433 878.27 грн., в частині заборони використання та розпоряджатися ними, які розміщені, в тому числі на банківському рахунку МП «Спецавтогідробуд», а саме: НОМЕР_1 - відкритий 06.04.2015 у АТ «Кредобанк».

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, зо в подальшому застосуванні цього заходу підпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Підставами ж для скасування арешту майна законодавець визначив: 1) необґрунтованість накладення арешту; 2) відсутність потреби у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно зі ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

У випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 КПК України (відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно Листа N223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», у п.13 якого зазначене наступне: «розгляд питання щодо скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, здійснюється у порядку, передбаченому статтею 174 КПК. Слідчий суддя скасовує цей захід забезпечення лише у випадку надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи : 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба;

3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про арешт майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п. 9 ч.1 ст.309 КПК), оскарженню не підлягає.

Аналізуючи подані докази по справі, суд не вбачає підстави для задоволення клопотання, оскільки відповідно до листа Прокурора Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 , 11.01.2023р. обвинувальний акт у кримінальному провадженні №00000045 від 09.08.2021, про обвинувачення ОСОБА_5 за ч.5 ст.191, ч.2 ст.209, ч.І ст.366 КК України, в порядку ст.ст.283, 291, 293 КПК України скеровано для розгляду по суті до Бориславського міського суду, та на даний час перебуває у ньому триває судовий розгляд, відтак всі процесуальні дії здійснюються суддею, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Крім того, згідно з ч.9 ст.539 КПК України питання про долю речових доказів і документів, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили, а тому клопотання про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и в :

В задоволенні клопотання директора Департаменту регіонального розвитку Житомирської обласної військової адміністрації Житомирської обласної державної адміністрації ОСОБА_3 про скасування арешту на майно, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1