н/п 1-кс/490/480/2024
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/352/24
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

22 січня 2024 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ Головного управління Національної поліції в Миколаївській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Токмак, Запорізької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який на момент вчинення кримінального правопорушення проходить військову службу у в/ч НОМЕР_1 на посаді водія,

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст.263 КК України, ВСТАНОВИВ:

Слідчий, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб до підозрюваного ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000109 від 14.12.2023.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_6 , будучи військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , перебуваючи на посаді водія НОМЕР_2 окремої авіаційної бригади ВМС ЗС України, у невстановлені час та місці, але не пізніше 14.12.2023, незаконно придбав один автомат АКС-74 з серійним номером: НОМЕР_3 та патрони калібру 5.45 у кількості 254 штуки, які в подальшому став зберігати за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без передбаченого законом дозволу з метою подальшого збуту. Після чого, ОСОБА_6 заздалегідь домовився про спільне здійснення збуту вогнепальної зброї та боєприпасів із ОСОБА_7 , який виконуючи роль пособника, з метою отримання особистої матеріальної вигоди, обіцяв ОСОБА_6 знайти на них покупця, таким чином сприяти реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на незаконний збут зброї та бойових припасів. З метою документування злочинної діяльності ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , « ОСОБА_8 », особисті дані якого постановою слідчого змінені відповідно до Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні», діючи під контролем правоохоронних органів, 20.01.2024 близько о 10:30 годин, домовився з ОСОБА_7 щодо виконання останнім посередницьких функцій з приводу придбання вогнепальної зброї та боєприпасів за грошову винагороду в сумі 900 доларів США. Після узгодження придбання ОСОБА_8 вогнепальної зброї та боєприпасів, цього самого дня о 12:20 годині ОСОБА_8 зустрівся з ОСОБА_7 , який згідно відведеної йому ролі пособника, попередньо домовився про зустріч з ОСОБА_6 з метою здійснення незаконного збуту вогнепальної зброї та боєприпасів. В подальшому, « ОСОБА_8 » та ОСОБА_7 , на автомобілі ОСОБА_8 прибули у заздалегідь узгоджене з ОСОБА_6 місце, а саме до житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Після чого, ОСОБА_6 запропонував ОСОБА_8 та ОСОБА_7 сісти в автомобіль його марки «Opel», моделі «Vectra», реєстраційний номер НОМЕР_4 , який був припаркований біля вказаного домоволодіння, де після огляду ОСОБА_8 автоматичної зброї АКС-74 із серійним номером НОМЕР_3 , з метою підтвердження її працездатності, реалізуючи свій спільний умисел ОСОБА_6 та ОСОБА_7 незаконно, без передбаченого законом дозволу, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх умисних дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та свідомо бажаючи їх настання, продали (збули) ОСОБА_8 автоматичну зброю АКС-74 з серійним номером НОМЕР_3 та боєприпаси, а саме патрони калібру 5.45 у кількості 254 штуки за які від ОСОБА_8 отримали грошові кошти в сумі 900 доларів США, з яких ОСОБА_6 за збут вогнепальної зброї та боєприпасів отримав грошову винагороду в сумі 700 доларів США, а ОСОБА_7 200 доларів США.

Того ж дня, 20.01.2024 підозрюваного ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких, за яке передбачено покарання від 3 до 7 років позбавлення волі. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні стосовно застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував та просив застосувати щодо останнього більш м`який вид запобіжного заходу не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження №0000109 від 14.12.2023.

20.01.2024 підозрюваного ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

21.01.2023 підозрюваного ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст.263 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст.263 КК України.

Зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: повідомленням 4 відділу 7 управління ДВКР СБ України про організацію каналу збуту вогнепальної зброї на території Миколаївської області; рапортом № 17/7/4-3694 від 15.12.2023 про результати виконання доручення; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 18.12.2023; протоколом про застосування заздалегідь ідентифікованих засобів від 15.01.2024; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 20.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 20.01.2024; повідомленням про підозру від 21.09.2024; протоколом огляду предмету від 20.09.2024 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності, в тому числі матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій, з яких ще не знято гриф секретності «таємно».

Оцінюючи наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України: може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки йому загрожує реальне покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 7 років Може незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного у вказаному кримінальному провадженні, оскільки перебуваючи на свободі, не маючи запобіжного заходу, знаючи їх місце проживання, зможе впливати на них з метою зміни показів на такі, що не відповідають дійсності та виправдовують його як підозрюваного, тим самим він матиме можливість уникнути кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення. Крім того, може вчинити інші кримінальні правопорушення або продовжити вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 є діючим військовослужбовцем та має доступ до вогнепальної зброї та боєприпасів, а тому може вчинити нове кримінальне правопорушення сфері незаконного обігу вогнепальної зброї та боєприпасів з метою отримання незаконного прибутку.

Проте, ризик, передбачений п. 4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, суд вважає, що прокурором такий формально вказаний та взагалі необгрунтований в клопотанні, а тому вказаний ризик слідчий суддя вважає припущенням, яке не підтверджуються матеріалами провадження.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді від 3 до 7 років позбавлення волі. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого він підозрюється вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та спрямоване проти громадської безпеки.

Вказані обставини в своїй сукупності підтверджують, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, він є працездатною особою, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Тому з урахуванням обставин справи, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та час його вчинення (в умовах воєнного стану), а також його спрямування проти громадської безпеки, суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання про застосування до підозрюваного найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів суд вважає за необхідне визначити у відповідності до п.2 ч.5 ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжено.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим ним діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 (вчинення кримінального правопорушення проти громадської безпеки), а також стан здоров`я (відсутність тяжких хвороб), інші дані про його особу (діючий військовослужбовець), наявності на утримані хворої мати, будучи участником бойових дій, та ризики зазначені судом, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 151 400, 00 гривень з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 182, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», за адресою: вул. Лагерне поле 5, м. Миколаїв.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів, а саме: з моменту затримання підозрюваного з 20 січня 2024 року до 19 березня 2024 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу в розмірі 50 (п`ятдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) гривень 00 копійок.

У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок підозрюваний звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_6 покладаються такі обов`язки:

- прибувати до прокурора або слідчого, в провадженні якого перебуватиме вказане кримінальне провадження, за викликом;

- не відлучатися за межі Миколаївської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками, експертами, іншим підозрюваним в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1