Провадження № 1-кс/303/160/24
У Х В А Л А
про арешт майна
01 лютого 2024 року м. Мукачево
Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, ОСОБА_1 секретар судового засідання ОСОБА_2
Крім цього в ході огляду також встановлено, що частина паркану від пожежної частини в напрямку вул. Валенберга розміщений на проїжджій частині АДРЕСА_1 , що зафіксовано інженером-землевпорядником за допомогою сертифікованого приладу, шляхом встановлення фактичних координат поворотних точок паркану по вул. Мічуріна Івана, що в м Мукачеві. Також зафіксовано, що дорожнє покриття вул. Мічуріна Івана всередині огородженої парканом земельної ділянки є пошкодженим.
Зокрема, відсутність належної інформації про будівництво багатоквартирного будинку є порушенням ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відсутність розробленої проектної документації на зазначене будівництво є порушенням ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відсутність авторського та технічного нагляду за будівництвом багатоквартирного будинку є порушенням ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність».
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 83 Земельного кодексу України встановлено, що землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. Згідно п. 2 ст. 83 цього Кодексу визначено, що у комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності.
Крім того, п.п. а, г, е п.4 ст.83 Земельного кодексу України передбачено, що до земель комунальної .власності, які не можуть передаватись у приватну власність, належать: а) землі загального користування населених пунктів (майдани, вулиці, проїзди, шляхи, набережні, пляжі, парки, сквери, бульвари, кладовища, місця знешкодження та утилізації відходів тощо); ґ) землі водного: фонду, крім випадків, визначених цим Кодексом; е) земельні ділянки, штучно створені в межах прибережної захисної смуги чи смуги відведення, на землях лісогосподарського призначення та природно-заповідного фонду, що перебувають у прибережній захисній смузі водних об`єктів, або на земельних ділянках для водних об`єктів.
Враховуючи викладене, в діях посадових осіб ТОВ "К8Е" вбачаються можливі ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.197-1 КК України, оскільки останні розуміючи, що у них відсутні будь-які дозвільні документи, які дають право виконувати будівельні роботи (містобудівні умови та обмеження, завдання на проектування, технічні умови та обмеження, проектна документація на об`єкт будівництва тощо) та документи з приводу користування та/або право власності на земельну ділянку частину АДРЕСА_2 , самовільно здійснюють будівельні роботи на самовільно зайнятій земельній ділянці комунальної власності за адресою: АДРЕСА_1 , яка фактично є вулицею та належить до земель загального користування громади, чим самим власнику земельної ділянки Мукачівській міській територіальній громаді в особі Мукачівської міської ради може бути завдана матеріальна шкода.
Будівництво будинку на земельній ділянці, яка не перебуває у власності чи користуванні замовника будівництва, є порушенням ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відносини у сфері містобудування регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI).
Закон №3038-VI встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 34 Закону №3038-VI 1. замовник має право виконувати будівельні роботи після:
1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;
2) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із ЗУ "Про оцінку впливу на довкілля".
Відповідно до ч.7 ст.34 Закону №3038-VI виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.
Згідно з частиною першою статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі - Закон № 687-XIV), будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відповідно до частин першої, четвертої та сьомої статті 376 Цивільного кодексу України (далі ЦК) житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Постановою слідчого СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 від 12.01.2024 у даному кримінальному провадженні призначено комплексну будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу.
З урахуванням вищевикладеного, вважаю, що земельна ділянка за адресою АДРЕСА_1 та об`єкт незавершеного будівництва, що на ній побудований є об`єктом кримінального правопорушення та речовими доказами даному кримінальному провадженні, тому з метою забезпечення збереження такого майна, виключення можливості перепродажу або іншого відчуження вищевказаної земельної ділянки, її поділу, об`єднання, вчинення будь-яких реєстраційний дій щодо них, а тому повністю доведена необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
Крім того, звернення органу досудового розслідування до суду з клопотанням про застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна обумовлено необхідність збереження речових доказів, а саме з метою запобігання зміни чи перетворення земельної ділянки та об`єкту незавершеного будівництва, що на ній зводиться внаслідок подальших самовільних будівельних робіт по спорудженню об`єкта з порушеннями державних будівельних норм та правил, а також зміні конфігурації, площі чи параметрів земельної ділянки та об`єкту незавершеного будівництва, здійснення їх відчуження на користь третіх осіб, з метою створення фіктивного ланцюжка добросовісних набувачів, що дозволить зацікавленим особам приховати сліди злочину та унеможливить подальше збереження та фіксацію кримінального правопорушення, слідів злочину.».
У судове засідання на розгляд клопотання про арешт майна, прокурор Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутності. Клопотання підтримує та просить його задоволити. Крім цього, просить розглянути дане клопотання без повідомлення власників майна, оскільки наявні достатні підстави вважати, що існує реальна загроза поділу, об`єднання, перепродажу або іншого відчуження майна на підставі ч.2 ст.172 КПК України.
Власник або володілець майна у судове засідання не викликалися, відповідно до положення ст.172 КПК України.
Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до п.7) ч.2. ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Стаття 170 КПК України «Накладення арешту на майно», визначає: що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Частина друга та третя цієї статті кримінального процесуального Закону передбачають, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні передбачені нормами КПК правові підстави для часткового задоволення клопотання про арешт зазначеного у клопотанні майна, в іншому випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, втрати, пошкодження, знищення, приховання тощо) на вказане майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Керуючись: ст. 170-173, 309, 395 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Копія ухвали негайно після її постановлення вручається прокурору, а також фізичній або юридичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

На ухвалу може бути подана апеляція до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя Наталія МОРОЗОВА