ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/2259/23 Справа № 175/5553/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

26 вересня 2023 року м. Дніпро

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду ОСОБА_2 , ознайомившись з апеляційною скаргою захисниці ОСОБА_3 , яка діє в інтересах Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, поданою на ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 15 вересня 2023 року про повернення скарги на бездіяльність слідчого Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою №0500-0903-5/73229,

встановила:

25 вересня 2023 року надійшла вищезазначена апеляційна скарга захисниці ОСОБА_3 поданою на ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 15 вересня 2023 року про повернення скарги на бездіяльність слідчого Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою №0500-0903-5/73229.

Перевіривши апеляційну скаргу на її прийнятність до апеляційного розгляду, суддя-доповідач доходить наступних висновків.

Відповідно до п. 11 ч. 2 ст. 395 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, - протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Такі ж правила обчислення процесуального строку подання апеляційної скарги, визначені в п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК щодо оскарження ухвал слідчих суддів, а саме апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення.

В апеляційній скарзі захисниця наголошує, що строк апеляційного оскарження не пропущений, оскільки текст оскарженої ухвали був оголошений 15 вересня 2023 року без виклику сторін, а копію ухвали захисницею було отримано 18 вересня 2023 року, тому саме з цієї дати, на думку захисниці, слід рахувати початок строку апеляційного оскарження.

Проте з такими доводами не може погодитись апеляційний суд, з огляду на наступне.

За змістом ч. 2 ст. 113, ст. 116 КПК будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту.

Як слідує з апеляційної скарги та долучених до неї документів, оскаржена ухвала суду постановлена 15 вересня 2023 року. Ухвала була отримана захисницею 18 вересня 2023 року.

За такого, останній день строку апеляційного оскарження 22 вересня 2023 року.

В той же час, апеляційна скарга подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду 23 вересня 2023 року, а зареєстрована 25 вересня 2023 року, про що свідчить відповідний штамп суду вхідної кореспонденції.

Таким чином, захисниця подала апеляційну скаргу з пропуском п`ятиденного строку на апеляційне оскарження ухвали, передбаченого ст. 395 КПК, при цьому в скарзі не ставить питання про його поновлення.

Відповідно до висновку щодо правильного застосування положень п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК (яка містить ідентичні правила обчислення строку, як і в п. 11 ч. 2 цієї статті), сформульованого в постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суд від 27 травня 2019 року по справі № 161/1434/18, у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду враховуються іншими судами при застосуванні таких норм.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК, апеляційна скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.

За змістом ч. 7 ст. 399 КПК повернення апеляційної скарги не позбавляє особу права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому КПК України, із зазначенням поважності причин пропуску такого строку та клопотанням про його поновлення, у випадку їх наявності.

Виходячи з вищевикладеного, суддя-доповідач доходить висновку, що вказані обставини є перешкодою для відкриття апеляційного провадження, а тому апеляційна скарга підлягає поверненню на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК.

Керуючись статтями 395, 399 КПК, суддя -

ухвалила:

Апеляційну скаргу захисниці ОСОБА_3 , яка діє в інтересах Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, поданою на ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 15 вересня 2023 року про повернення скарги на бездіяльність слідчого Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою №0500-0903-5/73229 - повернути.

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати особі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення безпосередньо до суду касаційної інстанції, а особою, яка утримується під вартою в той самий строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду ОСОБА_2