Справа № 182/1435/22
Провадження № 1-кс/0182/353/2022
У Х В А Л А

Іменем України

01.04.2022 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП у Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування у кримінальному провадженні, внесеному 30.03.2022 за № 0000389, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нікополь, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, із вищою освітою, неодруженого, непрацюючого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому:

26.04.2019р. засуджений Нікопольським міськрайонним судом за ч. 1 ст. 263 КК України, ст.ст. 75, 76 КК України до 3 років позбавлення волі з іспитовим строком 1 рік

30.04.2020 кримінальне провадження №0000822 від 18.03.2020 за ч.1 ст.263 КК України направлено до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області з обвинувальним актом.

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України ,-

за участі сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4

слідчого ОСОБА_6

адвоката ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, що має правову кваліфікацію ч.1 ст. 307 КК України.

В обґрунтуванні клопотання слідчим зазначено, що ОСОБА_5 в невстановлений в ході досудового розслідування час, місце та спосіб придбав 32 сліп пакети з кристалічною речовиною світлого кольору. Після чого, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини з метою збуту.

В той же день та час реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини з метою збуту, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно, незаконно, з корисливих мотивів ОСОБА_5 придбав, взявши до рук вищевказані сліп-пакети з кристалічною речовиною світлого кольору які переніс за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_2 де став незаконно зберігати з метою подальшого збуту до моменту вилучення працівниками Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Так, 30.03.2022 в ході проведення обшуку в період часу з 16.38 год. до 17.01 год. за місцем мешкання ОСОБА_5 , а саме за адресою АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено: 32 (тридцять два) сліп. пакетів з кристалічною речовиною світлого кольору, 31 (тридцять один) з яких перебувають на експертному дослідженні, а в одному з яких, згідно висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів №СЕ-19/104-22/8-3136ж-НЗПРАП від 31.03.2022, масою 0,0573г., містить психотропну речовину, обіг якої обмежено метамфітамін. Маса метамфетаміну в речовині складає 0,0396г. Вилучену в ході обшуку психотропну речовину, обіг якої обмежено метамфітамін, ОСОБА_5 зберігав за місцем свого мешкання з метою подальшого збуту.

Вказані умисні дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого частиною 1 статті 307 КК України - незаконне придбання, зберігання психотропних речовин з метою збуту.

30.03.2022 о 18.20 год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

В ході проведення досудового розслідування кримінального провадження встановлено достатній обсяг обставин, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вищевказаного злочину.

Вина ОСОБА_5 підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:

?Протоколом обшуку, в ході якого виявлено та вилучено 32 сліп. пакетів з кристалічною речовиною;

? Висновком судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів №СЕ-19/104-22/8-313ж-НЗПРАП від 31.03.2022;

? Речовими доказами.

? Показаннями свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Враховуючи той факт, що для розгляду в розумні строки даного кримінального провадження в суді необхідно забезпечення виконання підозрюваного покладених на нього процесуальних обов`язків, та наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду та вчинити інше кримінальне правопорушення аналогічне тому, у якому підозрюється, виникла необхідність обрати запобіжний захід у відношенні підозрюваного, який попередить настання ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.

ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, а тому у разі визнання його винним у вчинені кримінального правопорушення, йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 4 до 8 років, що може спонукати його переховуватися від органу досудового розслідування та суду, у зв`язку з чим дотримується обов`язкова умова призначення даного запобіжного заходу, передбачена п. 5 ч.2 ст. 183 КПК України, тобто законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

ОСОБА_5 не має постійного джерела доходу, ніде не працює, що свідчить про відсутність у підозрюваного будь-яких стримуючих факторів від вчинення нових злочинів. А тому, ОСОБА_5 залишаючись на свободі може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення та усвідомлюючи неминучість покарання у виді позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, яке є суспільним інтересом.

Викладене свідчить про наявність ризиків, передбачених п.1, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризиків - переховування від органів досудового розслідування та суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Слідчий вважає, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів таких як особисте зобов`язання, особиста порука, застава та домашній арешт не забезпечить належне виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, не зможуть запобігти вчиненню ним нових злочинів та не здатні запобігти ризикам, передбаченим пунктами 1, 5 ч.1 ст.177 Кримінального процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене та те, що для розгляду в розумні строки даного кримінального провадження в суді необхідно забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також те, що наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового слідства, суду, впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інші кримінальні правопорушення, аналогічні тим у яких підозрюється, тому виникла необхідність застосувати до підозрюваного запобіжний захід, який забезпечить виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також попередить настання ризиків, передбачених ч.1 ст.177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу.

Підозрюваний у судовому засіданні проти клопотання заперечував, просив суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання його матері за адресою АДРЕСА_2 . Своє клопотання підозрюваний мотивував тим, що у нього нещодавно помер батько і йому треба допомагати матері.

Захисник підтримав клопотання підозрюваного, зазначивши, що клопотання слідчої не мотивоване, докази , які обгрунтовують підозру отримані з порушенням чинного законодавства. Крім того,захисник зазначив, що затримання підозрюваного ОСОБА_5 відбулось раніше , чим це зазначено в протоколі затримання. Спочатку був обшук в домоволодіння по АДРЕСА_1 , де зареєстрований ОСОБА_5 , а потім вже проведений обшук в кВ. АДРЕСА_3 . Після чого обвинувачений був доставлений до Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Мати підозрюваного ОСОБА_8 заначила, що вона зможе забезпечити належну поведінку свого сина ОСОБА_5 у разі проживання його з нею.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст. 178 КПК України: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до п. "с" ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

За змістом ч.ч.1,2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому правопорушення підтверджується дослідженими доказами, а саме протоколом обшуку, в ході якого виявлено та вилучено 32 сліп. пакетів з кристалічною речовиною; висновком судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів №СЕ-19/104-22/8-313ж-НЗПРАП від 31.03.2022; речовими доказами та показаннями свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення санкція за вчинення якого передбачає покарання від 4 до 7 років позбавлення волі.

Обґрунтовану підозру у вчиненні кримінального правопорушення Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) визнає обов`язковою умовою правомірності і законності попереднього ув`язнення. Проте, поняття "обґрунтована підозра" відповідно до мети підпункту "с" п. 1ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі - Конвенція) у практиці ЄСПЛ має певні особливості. Це поняття не є тотожним поняттю "обґрунтоване обвинувачення" й на стадії арешту чи затримання особи не вимагається, щоб було достатньо доказів саме для висновку про винуватість особи у вчиненні того чи іншого правопорушення. Обґрунтована підозра для попереднього ув`язнення у практиці ЄСПЛ - це існування фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача, що конкретна особа могла вчинити злочин. Однак тлумачення поняття "обґрунтована підозра" і висновок про те, що саме може розглядатися як така підозра, залежить від усіх обставин кримінального правопорушення (рішення ЄСПЛ від 30.08.90 р. у справі "Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства").

Тобто, розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1 (с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, § 45).

Також слідчий суддя вважає, що обмеження права на захист при проведенні обшуку не було. Як встановлено при перегляді відеозапису обшуку, перед його проведенням слідча роз`яснила і власнику майна ОСОБА_8 і користувачу ОСОБА_5 іх право на захист, однак вони цим правом не скористувались.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 раніше судимою особою, в провадженні Нікопольського міськрайонного суду перебувають матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України в період іспитового строку.

Зазначене свідчить про те, що перебуваючи не під вартою ОСОБА_5 може вчинити інші тяжкі злочини.

Крім того, враховуючі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , покарання, яке може бути йому призначене у разі визнання його винним, наявність в провадження суду ще одного провадження за яким ОСОБА_5 обвинувачується в скоєнні тяжкого злочину, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від суду є реальним. ЄСПЛ в своїх рішеннях неодноразово (рішення «Ілійков проти Болгарії», «Москаленко проти України»), зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Вище встановлені обставини є виправданими та необхідними елементами, що визначають та виправдовують потребу в обранні запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, який обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.

Врахувавши вищевикладене та встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Що стосується посилання підозрюваного на наявність міцних соціальних зв`язків, а саме на той факт, що його мати потребує допомоги, то суд зазначає, що такі зв`язки не змогли вберегти підозрюваного від скоєння злочинів у вчиненні яких він підозрюється.

Згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України встановлює, що особі, обвинуваченій у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, який зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а саме 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 198 480 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_10 покладених на нього обов`язків.

В разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. 194 КПК України покладаються наступні обов`язки:

з`являтися по виклику слідчого, прокурора або суду в провадженні яких знаходиться кримінальне провадження, а в разі неможливості з`явитися з поважної причини, своєчасно повідомляти про це орган який викликає;

не відлучатися з населеного пункту в якому він мешкає без згоди слідчого, прокурора чи суду, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження про зміну місця проживання;

здати на зберігання у відповідний державний орган паспорт та інші документи, які дають право на виїзд за межі України, які будуть повернуті після скасування запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою належить визначити 60 днів.

Визначаючі час затримання підозрюваного, слідчий суддя виходить з наступного. Доказів про проведення обшуку за адресою м. Нікополь, пров. Тихий 10 суду не надано. Як вбачається з протоколу обшуку за адресою АДРЕСА_2 , обшук розпочався з о 16 год. 38 хв. 30.03.2022 року і саме з цього часу, враховуючі наявність крім слідчого ще і інших співробітників полії, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 був обмежений в своїх діях.

Тому строк тримання під вартою належить рахувати з 16 год. 38 хв. 30.03.2022 року.

Керуючись статтями 132, 176-179, 182, 183, 194, 197, 206 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000389 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 16 год. 38 хв. 26.05.2022 року.

Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, який зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а саме 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 198 480 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Підозрюваний або заставодавець має право у будь який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

В разі внесення застави на обвинуваченого ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. 194 КПК України покладаються наступні обов`язки:

з`являтися по виклику слідчого, прокурора або суду в провадженні яких знаходиться кримінальне провадження, а в разі неможливості з`явитися з поважної причини, своєчасно повідомляти про це орган який викликає;

не відлучатися з населеного пункту в якому він мешкає без згоди слідчого, прокурора чи суду, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження про зміну місця проживання;

здати на зберігання у відповідний державний орган паспорт та інші документи, які дають право на виїзд за межі України, які будуть повернуті після скасування запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали доручити Нікопольському РУП ГУНП в Дніпропетровській області

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1