Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 листопада 2023 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження № 0000185 від 08.08.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого, ч. 4 ст. 191 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1

У С Т А Н О В И В :

Слідча СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у кримінальному провадженні № 0000185 від 08.08.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Подільського району м. Києва (надалі за текстом - КП УЗН Подільського району м. Києва) створено за рішенням Київської міської ради від 02.10.2001 №59/1493 «Про деякі питання діяльності підприємств, що входять до складу Київського державного комунального об`єднання зеленого будівництва «Київзеленбуд», засноване на комунальній власності територіальної громади м. Києва і підпорядковується Київській міській державній адміністрації.

У своїй діяльності КП УЗН Подільського району м. Києва керується чинним законодавством України та Статутом, затвердженим розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 17.12.2001 № 2715 та внесеного до нього змінами.

Відповідно до Наказу директора КП УЗН Подільського району м. Києва ОСОБА_7 № 14-ОС від 08 лютого 2022 року, у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю з 08.02.2022 року виконання обов`язків директора КП УЗН Подільського району м. Києва покладено на першого заступника директора КП УЗН Подільського району м. Києва ОСОБА_4 .

Як передбачено ч. 3 ст. 18 КК України службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Таким чином, ОСОБА_4 перебуваючи з 08.02.2022 на посаді виконуючого обов`язків директора КП УЗН Подільського району м. Києва, обіймав посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, тобто являється службовою особою.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжено та діє на теперішній час.

В той же час, у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, однак не пізніше 01.03.2022 року у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел на заволодіння чужим майном, яке належить КП УЗН Подільського району м. Києва, в умовах дії воєнного стану, зловживаючи своїм службовим становищем, шляхом вчинення дій, спрямованих на заволодіння майном підприємства - паливом у кількості 9500 літрів, за рахунок його списання з обліку підприємства.

Отже, ОСОБА_4 , внаслідок реалізації свого злочинного умислу на заволодіння чужим майном, що належить КП УЗН Подільського району м. Києва, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого в умовах воєнного стану, діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, перебуваючи за місцем розташування КП УЗН Подільського району м. Києва, за адресою: вулиця Дмитрівська, 16А в Подільському районі м. Києва, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 01.03.2022 вжив заходи спрямовані на відчинення металевого сейфу, який знаходився в кабінеті начальника ремонтно-механізованої дільниці, з якого вилучив талони на паливо, а у подальшому достовірно знаючи, що паливо не буде передано військовій частині в/ч НОМЕР_1 в особі командира окремої роти охорони НОМЕР_2 батальйону територіальної оборони Шевченківського району м. Києва в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_8 , забезпечив складання акту прийому-передачі указаній військовій частині паливно-мастильних матеріалів у кількості 9500 літрів від 01.03.2022, який затвердив особистим підписом як в.о. директора КП УЗН Подільського району м. Києва та на початку квітня 2022 року, більш точної дати слідством не встановлено, перебуваючи за місцем розташування КП УЗН Подільського району м. Києва, за адресою: вулиця Дмитрівська, 16А в Подільському районі м. Києва, організував підписання указаного акту прийому-передачі механіком ремонтно-механізованої дільниці КП УЗН Подільського району м. Києва ОСОБА_9 , шляхом надання їй відповідної вказівки, тим самим створивши умови для здійснення списання з обліку підприємства палива у кількості 9500 літрів, а саме: бензину А-92 (талони) у кількості 1500 літрів, бензину А-95 ЄВРО (талони) у кількості 3000 літрів, дизельного палива (талони) у кількості 5000 літрів, внаслідок чого порушено вимоги ч. 1, ч. 5 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік і фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 № 996-XIV, п.п. 2.14, 2.15, 2.16 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88 та п.п. 7.3.2. Статуту підприємства, чим вчинив заволодіння чужим майном - паливом у загальній кількості 9500 літрів, що належить КП УЗН Подільського району м. Києва на загальну суму 226 090, 00 грн., яким розпорядився на власний розсуд, внаслідок чого, завдано майнову шкоду територіальній громаді м. Києва в особі КП УЗН Подільського району м. Києва у вказаному розмірі.

Таким чином, ОСОБА_4 своїми умисними діями вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачене ч. 4 ст. 191 КК України, а саме - заволодіння чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в умовах воєнного стану.

10.11.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, українцю, уродженцю м. Донецька, раніше не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, а саме - у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого в умовах воєнного стану.

Повідомлена ОСОБА_4 підозра підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, такими як повідомленням про вчинення кримінального правопорушення від Державної аудиторської служби України; висновком експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; актом ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності КП УЗН Подільського району ум. Києва Державної аудиторської служби України в частині виявлених порушень обліку стосовно паливно-мастильних матеріалів (бензину) в КП УЗН Подільського району м. Києва та додатками до нього; іншими зібраним під час досудового розслідування дозами у своїй сукупності.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 191 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів.

Враховуючи шкоду завдану діями ОСОБА_4 , територіальній громаді м. Києва в особі КП УЗН Подільського району м. Києва у розмірі 226 090, 00 грн., орган досудового слідства вважає, що з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання останнім процесуальних рішень у справі, необхідно застосувати стосовно підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Крім того, з метою забезпечення належної процесуального поведінки підозрюваного, та запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, необхідно покласти на підозрюваного наступні обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися з м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження); повідомляти слідчого, прокурора або суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчої, попросив суд його задовольнити з мотивів викладених у ньому.

Захисник та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання, посилалися на необгрунтованість підозри та недоведеність ризиків.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та докази додані до нього, заслухавши пояснення учасників процесу приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 181 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри, враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, з огляду на наведені у клопотанні дані та додані до нього докази, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Слідчий суддя, оцінюючи наявність ризиків, передбачених ст. 178 КПК України, виходить з наступного.

Прокурор вказує на наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 191 КК України, згідно примітки до ст. 45 КК України, відноситься до корупційних, що виключає можливість застосування до підозрюваного статтю 75 КК України.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» та «Бессієв проти Молдови», в яких зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Таким чином, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та, в подальшому, від суду.

Вказані обставини свідчать про те, що вказана особа може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної та цивільної відповідальності.

Прокурор вказує й на ризик незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, оскільки На даний час в ході досудового розслідування кримінального провадження не встановлено повне коло осіб, причетних до вчинення даного кримінального правопорушення, зокрема, є необхідність допиту у якості свідків посадових осіб КП УЗН Подільського району м. Києва, які володіють інформацією стосовно вчиненого кримінального правопорушення.

В той же час, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на посаді першого заступника директора КП УЗН Подільського району м. Києва, а на час вчинення злочину виконуючим обов`язки директора КП УЗН Подільського району м. Києва, має стійкі зв`язки та робочі відносини з посадовими особами КП УЗН Подільського району м. Києва, які наразі продовжують виконувати свої посадові обов`язки та які можуть володіти інформацією про деталі та обставини вчиненого кримінального правопорушення, останній може здійснювати незаконний вплив на таких працівників з метою зміни показань свідками чи відмови від надання свідчень, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Оцінюючи можливість впливу на свідків орган досудового розслідування виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Вказане надає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень.

На можливість вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується ОСОБА_4 , вказує той факт, що стосовно ОСОБА_4 в Подільському районному суді міста Києва перебуває на розгляді обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001575 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 191 КК України, які останньому інкримінується при перебуванні на посаді першого заступника директора КП УЗН Подільського району м. Києва, з заподіянням КП УЗН Подільського району м. Києва матеріальної шкоди на суму 241 201, 44 гривень, яка не відшкодована.

На теперішній час, вказане кримінальне провадження перебуває на розгляді в Подільському районному суді м. Києва.

З урахуванням вказаного факту, ОСОБА_4 може продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Оскільки встановлено наявність наведених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити всукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Слідчий суддя критично оцінює доводи захиснка щодо не застосування запобіжного заходу взагалі або застосувати запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, оскільки слідчим суддею встановлені підстави вважати, що підозра є обґрунтованою, наявність вищеперелічених ризиків реальними, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у своїй сукупності вказані обставини вказують на необхідність застосування запобіжного заходу, що є більш суворішим, аніж особисте зобов`язання.

Однак, враховуючи надані стороною захисту документи, а саме, свідоцтво про шлюб та про народження дітей, довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, довідку з місця роботи та про доходи, відомості щодо участі в обороні України, свідчать про наявність у підозрюваного ОСОБА_4 міцних соціальних зв`язків, про наявність постійного місця проживання, а відтак, слідчий суддя вважає за можливе клопотання слідчої задовольнити частково та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави в межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 гривень враховуючи матеріальне становище підозрюваного та достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, та не буде завідомо непомірною для нього.

Слідчий суддя вбачає доцільним покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме, прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися з м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження); повідомляти слідчого, прокурора або суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 176-178, 182, 193 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження № 0000185 від 08.08.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого, ч. 4 ст. 191 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково;

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в сумі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнюється 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем);

Підозрюваний ОСОБА_4 не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на депозитний рахунок для зарахування коштів, внесених у вигляді застави, на такі реквізити: «Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, Банк отримувача ДКСУ, м.Київ, Код банку отримувача (МФО) 820172, Рахунок отримувача UA1012089», або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що підтверджує внесення застави, слідчому або прокурору у даному кримінальному провадженні;

Одночасно покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися з м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора або суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строків досудового слідства;

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються;

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом;

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави;

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань, внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України;

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу;

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою;

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого слідчого та/або прокурора у даному кримінальному проваджені;

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1