УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2023 року м. Київ

Суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву скаржника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0001442 від 20.10.2022 (справа №761/33347/23),-

В С Т А Н О В И В:

Слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 здійснюється розгляд скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0001442 від 20.10.2022 (справа №761/33347/23).

29.09.2023 від ОСОБА_3 надійшла заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 , посилаючись на недотримання слідчим суддею строків розгляду скарги, передбачених КПК України, та затягування розгляду справи.

Слідчий суддя та учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи. Заяв, клопотань не надійшло. Зазначені обставини не перешкоджають розгляду справи.

Дослідивши заяву про відвід слідчого судді, матеріали клопотання про застосування запобіжного заходу, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного висновку.

Так, статтею 75 КПК України встановлено вичерпний перелік обставин, які виключають можливість участі слідчого судді у кримінальному провадженні, зокрема:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У свою чергу, поняття «обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 9 КПК України є обов`язковою для застосування під час здійснення кримінального провадження, при наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти. Зокрема, у справах «Гаусшильдт проти Данії» та «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду з прав людини підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01 березня 2012 року).

При цьому, наведені заявником підстави не можна визнати такими, що свідчать про упередженість слідчого судді або виключають можливість його участі в розгляді скарги, оскільки вони не містять ознак жодної з обставин, передбачених ст. 75 КПК України, а тому у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 75, 80-81, 376, 532 КПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0001442 від 20.10.2022 (справа №761/33347/23), - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1