Провадження № 1-кс/643/1319/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2023 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представників власника майна адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003557 від 12.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, за процесуальним керівництвом Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0003557 від 12.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України .

В ході досудового розслідування встановлено, що 11.10.2023 до ХРУП №2 надійшла заява від ОСОБА_6 про те, що 11.10.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, діючи із хуліганських спонукань, перебуваючи у громадському місці, застосовуючи предмет, ззовні схожий на травматичну зброю, з мотивів явної неповаги до суспільства, грубо порушувала громадський порядок. (ЖЄО №22790 від 11.10.2023)

Відомості про вчинення кримінального правопорушення, відповідно до вимог ч.ч. 1, 4 ст. 214 КПК України внесено СВ Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.10.2023 за №0003557, за попередньою кваліфікацією ч. 4 ст. 296 КК України.

11.10.2023 в період часу з 18 години 40 хвилин до 21 години 00 хвилин слідчим СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 , в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, пр. Героїв Харкова 197, на відкритій ділянці місцевості, на автозаправці «Wog», між колонками № 6 та № 8, виявлено громадянина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який добровільно видав: 1 (одну) гільзу із маркуванням «HAS 9 mm PA»; предмет схожий на пістолет «Форт 12Р 9 мм», із позначкою у формі перевернутого трикутника та написом «Форт 12Р 9 мм», Вироблено в Україні, із позначкою у вигляді «у квадраті стрілка направлена до низу», із маркуванням «Г 5190»; предмет схожий на магазин від пістолета «Форт 12Р», який споряджений - 10 (десятьма) предметами ззовні схожими на набої для травматичної зброї для відстрілу гумовими набоями із маркуванням на кожному «HAS 9 mm PA»; три гумові фрагменти, округлої форми, чорного кольору (які вилучено навпроти входу до приміщення «Wog Market»); змив на ватну паличку, який вилучено з асфальту, зі сліду округлої форми, чорного кольору.

Вищезазначені речі, а саме: 1 (одну) гільзу із маркуванням «HAS 9 mm PA», предмет схожий на пістолет «Форт 12Р 9 мм», із позначкою у формі перевернутого трикутника та написом «Форт 12Р 9 мм», Вироблено в Україні, із позначкою у вигляді «у квадраті стрілка направлена до низу», із маркуванням «Г 5190», предмет схожий на магазин від пістолета «Форт 12Р», який споряджений 10 (десятьма) предметами ззовні схожими на набої для травматичної зброї для відстрілу гумовими набоями із маркуванням на кожному «HAS 9 mm PA», три гумові фрагменти, округлої форми, чорного кольору (які вилучено навпроти входу до приміщення «Wog Market»), змив на ватну паличку, який вилучено з асфальту, зі сліду округлої форми, чорного кольору вилучено та упаковано.

Вилучені речі, а саме: 1 (одна) гільза із маркуванням «HAS 9 mm PA», предмет схожий на пістолет «Форт 12Р 9 мм», із позначкою у формі перевернутого трикутника та написом «Форт 12Р 9 мм», Вироблено в Україні, із позначкою у вигляді «у квадраті стрілка направлена до низу», із маркуванням «Г 5190», предмет схожий на магазин від пістолета «Форт 12Р», який споряджений, 10 (десять) предметами ззовні схожими на набої для травматичної зброї для відстрілу гумовими набоями із маркуванням на кожному «HAS 9 mm PA», три гумові фрагменти, округлої форми, чорного кольору (які вилучено навпроти входу до приміщення «Wog Market») належать ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_1 .

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав. Зазначив, що вищевказане майно буде використане у кримінальному проваджені в якості речових доказів, з метою збереження речових доказів та призначення необхідних відповідних експертиз, та позбавлення можливості його знищення або переховування просив клопотання задовольнити в повному обсязі.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, вказав, що клопотання необґрунтоване та не підлягає задоволенню. Зазначив, що відомості до ЄРДР були внесені з порушенням, оскільки в рапорті зазначено, що 11.10.2023 о 18.07 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 11.10.2023 о 18.06 за адресою: АДРЕСА_1 , заявниця працівниця, бійка 2-х чоловіків … Тоді як у витязі з ЄРДР зазначено, що відомості внесені за заявою потерпілого ОСОБА_6 про події які мали місце 11.10.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , а повинні були внесені за повідомленням працівниці АЗС на 102. Зазначив, що огляд події, який було проведено 11.10.2023 є незаконним, оскільки поняті, які зазначені в протоколі, зі слів ОСОБА_8 , не були присутні при огляді, і тому докази отримані таким чином є недопустимими. ОСОБА_8 на законних підставах володіє вилученою зброєю. Працівниками поліції умисно не надано відео інциденту, оскільки потерпілий ОСОБА_6 є працівником поліції, і саме він своїми діями спровокував події. ОСОБА_8 на час розгляду даного клопотання ще не допитаний, постанови про визнання речовими доказами, відео з місця події та фото до протоколу огляду не надано. Також в якості правової позиції зазначив, що є рішення ВРП, яким суддю було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за задоволення клопотання про накладення арешту на майно за відсутності в матеріалах клопотання постанови про визнання речовими доказами.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні повністю підтримав позицію адвоката ОСОБА_4 . Вказав, що працівникам поліції стало відомо, що потерпілий є працівником поліції, почали фабрикувати справу, сфабрикували протокол огляд місця події. Йому достеменно відомо про наявність двох відео, які він передивився. Одне відео з середини приміщення, де потерпілий спровокував штовханину з ОСОБА_8 , почав його ображати, а потім запросив їх клієнта на вулицю. Крім того, зауважив, що не надано доказів фотофіксації до протоколу огляду місця події, їх клієнт повідомляв про те, що при огляді не було присутніх жодних понятих. Жодної потреби в арешті зброї не має, оскільки їх клієнт на законних підставах володіє нею та зацікавлений у встановленні істини по справі.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, вислухавши учасників провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно абз.2 ч.1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Також слід врахувати, що виходячи з обраної органом досудового розслідування кваліфікації кримінального правопорушення за ч.4 ст.296 КК України, існують достатні підстави вважати, що вищевказане майно є предметом кримінального правопорушення та могло зберегти на собі його сліди, а також містити інші відомості, які можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що в разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №4748/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний тягар.

Відповідно до пунктів 69, 73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sveden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті І Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідність балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Всі інші питання щодо фактичних обставин кримінального провадження, винуватості чи не винуватості в скоєнні кримінальних правопорушень, правильності кваліфікації, а також питання належності, допустимості, достовірності доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене 11.10.2023 в період часу з 18 години 40 хвилин до 21 години 00 хвилин слідчим СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 , у громадянина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:

- 1 (одну) гільзу із маркуванням «HAS 9 mm PA»;

- предмет схожий на пістолет «Форт 12Р 9 мм», із позначкою у формі перевернутого трикутника та написом «Форт 12Р 9 мм», Вироблено в Україні, із позначкою у вигляді «у квадраті стрілка направлена до низу», із маркуванням «Г 5190»;

- предмет схожий на магазин від пістолета «Форт 12Р», який споряджений

- 10 (десятьма) предметами ззовні схожими на набої для травматичної зброї для відстрілу гумовими набоями із маркуванням на кожному «HAS 9 mm PA»;

- три гумові фрагменти, округлої форми, чорного кольору (які вилучено навпроти входу до приміщення «Wog Market»);

- змив на ватну паличку, який вилучено з асфальту, зі сліду округлої форми, чорного кольору.

Зберігання майна зазначеного в п.п.1.1-1.3 визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1