Справа №:755/2508/23
Провадження №: 1-кп/755/92/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" лютого 2024 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001793 від 12.07.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Борова Фастівського району Київської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 перебуває вказане кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 . Під час судового розгляду прокурор заявив та подав клопотання про допит залегендованого свідка ОСОБА_6 шляхом дистанційного судового провадження в порядку ст. 336 КПК України.

Обвинувачений та його захисник у судовому засіданні не заперечували проти задоволення поданого прокурором клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Не можуть бути допитані, як свідки: особи, до яких застосовані заходи безпеки, - щодо дійсних даних про їх особи (п. 9 ч. 2 ст. 65 КПК України).

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, тобто у виявленні, попередженні, припиненні, розкритті або розслідуванні кримінальних правопорушень, а також у судовому розгляді кримінальних проваджень, - це здійснення правоохоронними органами правових, організаційно-технічних та інших заходів, спрямованих на захист життя, житла, здоров`я та майна цих осіб від протиправних посягань, з метою створення необхідних умов для належного відправлення правосуддя.

Виходячи із вимог п. «а» та п. «д» ст.2 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» право на забезпечення безпеки шляхом застосування заходів, зазначених у статтях 1 і 7 цього Закону, за наявності відповідних підстав мають: особа, яка заявила до правоохоронного органу про кримінальне правопорушення або в іншій формі брала участь чи сприяла виявленню, попередженню, припиненню або розкриттю кримінальних правопорушень; свідок.

Відповідно до вимог п. «ж» та п. «з» ст.7 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», заходами забезпечення безпеки, в тому числі, є: забезпечення конфіденційності відомостей про особу; закритий судовий розгляд.

Забезпечення конфіденційності даних про особу може здійснюватися, відповідно до ст.15 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» шляхом: а) обмеження відомостей про особу в матеріалах перевірки (заявах, поясненнях тощо), а також протоколах слідчих дій та інших матеріалах кримінального провадження, заміни прізвища, імені, по батькові в цих документах псевдонімами за постановою органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, дізнавача, прокурора або за ухвалою слідчого судді, суду про зміну анкетних даних. Ці постанови (ухвали) до матеріалів справи не приєднуються, а зберігаються окремо в органі, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження; б) проведення упізнання особи поза візуальним та аудіоспостереженням того, кого впізнають, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства; в) неоголошення будь-яким способом дійсних анкетних даних про осіб, які взяті під захист і підлягають виклику в судове засідання; г) виклику до суду цієї особи виключно через орган, який здійснює заходи безпеки; д) накладення тимчасової заборони на видачу відомостей про особу, взяту під захист, адресними бюро, паспортними службами, підрозділами державтоінспекції, довідковими службами АТС та іншими державними інформаційно-довідковими службами.

Статтею 16 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» встановлено, що у випадках, коли цього потребують інтереси безпеки осіб, взятих під захист, за мотивованою ухвалою суду може проводитися закрите судове засідання. У випадках та в порядку, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, для забезпечення безпеки учасника кримінального провадження, суд за власною ініціативою або за клопотанням учасників кримінального провадження може прийняти рішення про проведення допиту учасника кримінального провадження з використанням відеоконференції при трансляції з іншого приміщення, в тому числі у спосіб, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка дає показання.

Частиною 9 ст.352 КПК України встановлено, що у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них. У разі якщо існує загроза ідентифікації голосу свідка, допит може супроводжуватися створенням акустичних перешкод. Перед постановленням відповідної ухвали суд зобов`язаний з`ясувати наявність заперечень сторін кримінального провадження проти проведення допиту свідка в умовах, що унеможливлюють його ідентифікацію, і в разі їх обґрунтованості відмовити у проведенні допиту свідка в порядку, визначеному цією частиною.

Пунктом 2 частини 1 статті 336 КПК України передбачено, що у разі необхідності забезпечення безпеки осіб судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження).

Відповідно до реєстру матеріалів досудового розслідування, під час досудового розслідування проведено процесуальні дії, в тому числі допит свідка ОСОБА_6 .

Та обставина, що обвинуваченому не відомі прізвище, ім`я залегендованого свідка, не є підставою для відмови у задоволенні клопотання прокурора про забезпечення безпеки свідка і допит його судом в умовах конфіденційності, що унеможливить його ідентифікацію.

Крім того, ст. 15 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» чітко регламентовано, що постанова органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, дізнавача, прокурора про зміну анкетних даних до матеріалів справи не приєднується, а зберігається окремо в органі, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Враховуючи зазначені положення закону, беручи до уваги висунуте ОСОБА_3 обвинувачення, те, що залегендована особа ОСОБА_6 є ключовим свідком сторони обвинувачення, якому можуть бути відомі конкретні обставини злочинів, які інкримінуються ОСОБА_3 , суд приходить до висновку про необхідність допиту даного свідка шляхом дистанційного судового провадження із використанням технічних засобів з іншого залу судових засідань Дніпровського районного суду м. Києва у спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію, із забезпеченням повної конфіденційності відомостей про його особу. Крім того, прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про привід свідка ОСОБА_6 , яке просить доручити Департаменту боротьби з наркозлочинністю. Обвинувачений та його захисник у судовому засіданні не заперечували проти задоволення заявленого прокурором клопотання. Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 139 КПК України, якщо свідок, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення. У випадку, встановленому частиною першою цієї статті, до свідка може бути застосовано привід. Згідно зі ст. 140 КПК України привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику у зазначений в ухвалі час. Рішення про здійснення приводу під час судового провадження приймається судом за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або з власної ініціативи. Рішення про здійснення приводу приймається у формі ухвали. Привід може бути застосований до підозрюваного, обвинуваченого або свідка. Згідно з вимогами ч.1 ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне застосувати до свідка ОСОБА_6 привід в порядку ст.ст.139-140 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 65, 139-140, 336, 352, 369-372 КПК України, ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Провести допит залегендованого свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку, передбаченому ч. 9 ст. 352 КПК України, з використанням технічних засобів з іншого залу судових засідань Дніпровського районного суду м. Києва, у спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію, із забезпеченням повної конфіденційності відомостей про його особу. Застосувати до свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , привід в судове засідання, призначене на 10-00 годину 13 лютого 2024 року, яке відбудеться в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Пластова, 3, каб.11). Виконання ухвали про привід доручити начальнику Департаменту боротьби з наркозлочинністю Національної поліції України, якому невідкладно направити копію даної ухвали. У випадку неможливості її виконання надати суду відповідні рапорти, пояснення, довідки. Контроль за виконанням ухвали про привід покласти на керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Києва, для чого направити йому копію даної ухвали. Роз`яснити, що привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1