Справа № 471/1282/23
Провадження №1-кс/471/306/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" жовтня 2023 р.

Слідчий суддя Братського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши клопотання слідчого Відділення поліція № 1 Вознесенського районного управління поліції Головного управління Національної поліція в Миколаївській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Красносілка Комінтернівського району Одеської області, громадянин України, з середньою освітою, не працює, проживає в незареєстрованому шлюбі, має на утриманні одну малолітню дитину, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , судимий 14.04.2023 року Братським районним судом Миколаївської області за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі, звільнений на основі ст. 75 КК України від відбування покарання з іспитовим терміном 3 роки, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Братського районного суду Миколаївської області надійшло клопотання слідчого Відділення поліція № 1 Вознесенського районного управління поліції Головного управління Національної поліція в Миколаївській області погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 ..

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 буду раніше судимим 14.04.2023 року Братським районним судом Миколаївської області за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі, звільнений на основі ст. 75 КК України від відбування покарання з іспитовим терміном 3 роки, маючи не зняту та не погашену судимість на шлях виправлення не став та знову скоїв умисний злочин.

ОСОБА_5 , будучи обізнаним про те, що в країні оголошено воєнний стан, 24.10.2023 року близько 23:30 год., більш точного часу встановити не вдалося, перебував в с. Улянівка Братської ОТГ Вознесенського району Миколаївської області, де в останнього винник умисел направлений на таємне викрадення майна ОСОБА_7 .

Реалізовуючи свій злочинний умисел, діючи повторно, ОСОБА_5 прибув до території домоволодіння потерпілої ОСОБА_7 , що розташоване за адресою: АДРЕСА_3 , після чого, через незачинену хвіртку та ворота проник на подвір`я домоволодіння та підійшовши до вхідних дверей житлового будинку, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки у вигляді викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, шляхом виймання металевої скобі з лівого одвірка вхідних дверей, проник до середини будинку, звідки таємно умисно, в умовах воєнного стану здійснив крадіжку, а саме :

- одного «паку» з пивом марки «Львівське світле» в жерстяній банці (далі ж/б) в кількості 10 (десять) штук об`ємом 0,5 л. кожна вартістю за 1 (одну) банку 20,37 гривень (загальна вартість 203,7 грн.);

- однієї банки пива марки «Garage» ж/б, об`ємом 0,5 л., вартістю 30 гривень за одну банку;

- однієї банки пива марки «Чернігівське», біле fruter лимон ж/б, об`ємом 0,5 л, вартістю 28,60 грн. за одну банку,

- скляні пляшки з пивом марки «Kozel», в кількості 4 (чотири) штуки, об`ємом 0,5 л., вартістю 32,82 грн. за одну пляшку (загальна вартість 131,28 грн.),

- скляну пляшку з пивом марки «Чернігівське» світле, одна штука, об`єм 0,5 л., вартістю 25,89 грн.;

- три морозива на паличці торгівельної марки «Ласунка Каштан», вартістю 20 грн. за одну штуку (загальна вартість 60 гривень).

Після чого, ОСОБА_5 , з місця скоєння злочину зник та в подальшому викраденим майном розпорядився на власний розсуд, завдавши потерпілій ОСОБА_7 матеріальний збиток на загальну суму - 479 грн. 47 коп.

Таким чином своїми умисними, протиправними діями ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникнення у житло, в умовах воєнного стану.

Необхідність обрання саме такого запобіжного заходу обґрунтовано тим, що підозрюваний ОСОБА_5 є особою, яка раніше судима за корисний злочин, вчинив злочин під час іспитового строку, отже може переховуватися від органів слідства та в подальшому від суду, впливати на потерпілого та свідків, та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив про його задоволення.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник зазначила, що підозрюваний ОСОБА_5 наразі активно сприяє проведенню досудового розслідування, має на утриманні дитину, віком до трьох років, працює неофіційно та утримує матеріально свою сім`ю, тому просила застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби.

Вислухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали на обґрунтування доводів клопотання, приходжу до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зі ст. 178 КПК України, крім ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію, майновий стан, наявність судимостей.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

25.10.2023 року о 12:50 годині ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

26.10.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Про наявність обґрунтованої підозри у вчинені ним зазначеного кримінального правопорушення свідчать: протокол огляду місця події, протоколи допиту потерпілої ОСОБА_7 , протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколом огляду речей, протоколом проведення слідчого експерименту.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею враховуються вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Вивченням особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину (ч. 4 ст. 185 КК України), за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, є особою, яка раніше притягувалася до кримінальної відповідальності, вчинив злочин, у якому підозрюється, під час іспитового строку, офіційно не працює.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що знайшло підтвердження наявність ризиків, визначених у ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування або суду; ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

В силу положень ч. 3 ст. 183 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід визначити розмір застави. Відповідно ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, оскільки йому не інкримінується вчинення кримінального правопорушення із застосуванням насильства.

Так, згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної або обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановлюючи розмір застави, слідчий суддя враховує вище перелічені обставини, які характеризують підозрюваного, враховуючи положення ч. 5 ст. 182 КПК України, вважаю, що застава у виді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірною для нього.

Також, у разі внесення застави, для запобігання встановлених судом ризикам, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України слід покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-179,182, 183 194, 196 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання про обрання запобіжного заходу - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з триманням в СІЗО м. Миколаєва строком на 60 (шістдесят) днів тобто до 23 грудня 2023 року до 12 години 50 хвилин.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у виді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави отримувач: ТУ ДСА України в Миколаївській області,Розрахунковий рахунок: UA0016294,Банк одержувача:ДКС України м. Київ,МФО: 820172 ЄДРПОУ: 26299835.

Підозрюваний або заставодавець має право в будь-який момент внести заставу в розмірі, зазначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 ,