справа № 619/5240/23
провадження № 1-кс/619/1048/23
УХВАЛА

іменем України

26 жовтня 2023 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000209 від 22 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000209 від 22 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що сектором дізнання ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000209 від 22 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення - кримінального проступку, передбаченого, ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21 жовтня 2023 року під час огляду місця події службового приміщення неподалік АЗС, що розташоване за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Подвірки, вул. Сумський Шлях, буд. 55/1 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено речовину схожу на психотропну.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 21 жовтня 2023 року у період часу з 13 год. 41 хв. 14 год. 05 хв. дізнавачем СД ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 було здійснено виїзд з метою огляду місця події, а саме: службове приміщення, яке розташоване поблизу АЗС «Схід Нафта» буд. 55/1 по вул. Сумський Шлях, с. Подвірки, Харківський район, Харківська область, де у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено та вилучено: -полімерний прозорий зіп-пакет в середині якого наявна кристалічна речовина білого кольору - вилучено та поміщено до сейф-пакету PSP 1263239; - скляна трубка із кіптявою всередині - вилучено та поміщено до сейф-пакету WAR 0076721; - мобільний пристрій марки «Хіаomі», модель «Redmi Note 8 PRO», чорного кольору, позаду мається пошкодження у вигляді тріщин, imei l: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 - вилучено та поміщено до полімерного експертного пакету WAR 1249650 та опечатано.

22 жовтня 2023 року старшим дізнавачем ОСОБА_6 було винесено постанову про визнання вищевказаних вилучених речей речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

22 жовтня 2023 року старшим дізнавачем ОСОБА_6 було винесено постанову щодо призначення судової експертизи за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів».

Відповідно до протоколу огляду місця події від 21 жовтня 2023 року ОСОБА_4 повідомив, що зазначену речовину придбав через «Telegram» канал за допомогою мобільного телефону «Хіаomі» модель «Redmi Note 8 PRO», чорного кольору, позаду мається пошкодження у вигляді тріщин, imeil: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 .

Враховуючи те, що вилучене майно, в тому числі і мобільний телефон, визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, воно може містити відомості, які можуть бути використанні, як доказ факту чи обставин вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, пов`язаного з обігом наркотичних засобів, на що можуть вказувати також і зміст CMC, ММС, записи в блокнотах, фотографії, а також наявність у органу дізнання необхідності у проведенні детального огляду та дослідження мобільного пристрою.

Відповідно до положень ст. ст. 167-169 КПК України вилучене в ході огляду місця події 21.10.2023 є тимчасово вилученим майном.

Постановою дізнавача СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 22 жовтня 2023 року вищевказані речі визнані речовими доказами.

У сторони обвинувачення є підстави вважати, що ці речі могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані як докази фактів та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз (судової експертизи за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів») та проведення інших слідчих дій.

В даному випадку є наявність обґрунтованих ризиків, які дають достатні підстави вважати, що в разі повернення вищевказаних речей, можлива зміна стану, знищення, відчуження їх іншій стороні, що призведе до неможливості проведення судових експертиз, інших слідчих (розшукових), та процесуальних дій та повного, об`єктивного, всебічного проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження вказаного майна з метою збереження речових доказів, для подальшого проведення необхідних судових експертиз прокурор вважає необхідним накласти арешт на вилучене майно.

Прокурор подав до суду заяву, клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, зазначених у ньому, та просив судовий розгляд провести у його відсутність.

Відповідно до ч.1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого (дізнавача) та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття необхідних заходів для виклику в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі сторін та без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів відповідно до положень частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя дослідивши матеріали, які додані до клопотання, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бут негайно повернуто особі, у якої воно було вилучено.

Встановлено, що сектором дізнання ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000209 від 22 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення - кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

В ході проведеного 21 жовтня 2023 року дізнавачем СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області огляду місця події службового приміщення, розташованого поблизу АЗС «Схід Нафта» буд. 55/1 по вул. Сумський Шлях, с. Подвірки, Харківський район, Харківська область де у ОСОБА_4 виявлено та вилучено: -полімерний прозорий зіп-пакет в середині якого наявна кристалічна речовина білого кольору; - скляну трубку із кіптявою всередині; -мобільний пристрій марки «Хіаomі», модель «Redmi Note 8 PRO», чорного кольору, позаду мається пошкодження у вигляді тріщин, imei l: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 .

Згідно зі ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей і грошей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій ст. 167 цього Кодексу.

У відповідності до пп. 1, 3, 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим майном може бути майно, що підшукане, виготовлене, пристосоване чи використане як засіб чи знаряддя кримінального правопорушення та (або) зберегло на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них.

У відповідності до вимог до ч. 2 ст. 168 КПК, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

За викладеного, майно вилучене під часогляду місця події вважається тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За приписами ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою дізнавача СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 22 жовтня 2023 року тимчасово вилучене майно, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Отже, у слідчого судді існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що мобільний телефон, вилучений під час затримання особи може слугувати засобом, з використанням якого може вчинятись кримінальне правопорушення-проступок, пов`язане з обігом наркотичних засобів, вилучена кристалічнаречовина білого кольору, може бути наркотичним засобом.

Тобто вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

За змістом ст.173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, серед іншого: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні прокурора.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, які можуть перешкодити досягненню мети кримінального провадження.

Слідчий суддя приходить до переконання, що є підстави вважати, що вилучений під час обшуку особи мобільний телефон, кристалічна речовина білого кольору,скляна трубка із кіптявою всередині можуть бути використанні як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Слідчий суддя зазначає, що у разі не накладення арешту на все тимчасово вилучене майно, воно може бути приховане, пошкоджене, зіпсоване, знищене або передано іншій особі, тому слід забезпечити наявність вилученого майна, так як відсутність майна, яке являється речовим доказом у справі, може перешкодити кримінальному провадженню, так як тільки у випадку накладення арешту на вказане майно може бути виконане завдання щодо забезпечення засобів кримінального правопорушення.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, втручання у власність (користування) це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату. Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес. Правомірним є арешт за умови одночасного існування критерії в правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Враховуючи те, що вилучене майно, в тому числі і мобільний телефон, визнане речовим доказом у вказаному кримінальному проваджені, воно може містити відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, пов`язаного з обігом наркотичних засобів, на що можуть вказувати також і зміст СМС, ММС, записи в блокнотах, фотографії, а також, наявність у органу досудового розслідування необхідності у проведенні детального огляду телефону, слідчий суддя приходить до висновку, що з метою збереження речових доказів на даному етапі кримінального провадження існує потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна шляхом накладення заборони на володіння, користування та розпорядження ним.

Таким чином, на переконання слідчого судді, дослідженні матеріали свідчать про наявність правових підстав для накладення арешту, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси користувача майна для забезпечення збереження речових доказів та з метою запобігання можливості його приховування, знищення або перетворення. Прокурором доведено необхідність накладення арешту на майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Відповідно до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого (дізнавача), в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000209, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України про накладення арешту на тимчасово вилучене майно - задовільнити.

Накласти арешт в рамках кримінального провадження № 0000209 на вилучене 21 жовтня 2023 року майно під час огляду місця події службового приміщення, розташованого поблизу АЗС «Схід Нафта» буд. 55/1 по вул. Сумський Шлях, с. Подвірки, Харківський район, Харківська область, який полягає у забороні відчуження, розпорядження та користування майном, а саме:

- скляну трубку із кіптявою всередині - вилучено та поміщено до сейф-пакету WAR 0076721;

- полімерний прозорий зіп-пакет в середині якого наявна кристалічна речовина білого кольору - вилучено та поміщено до сейф-пакету PSP 1263239;

- мобільний пристрій марки «Хіаomі», модель «Redmi Note 8 PRO», чорного кольору, позаду мається пошкодження у вигляді тріщин, imei l: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 - вилучено та поміщено до полімерного експертного пакету WAR 1249650 та опечатано.

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.

Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити користування та розпорядження зазначеним майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно дізнавачем, прокурором.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити дізнавачу, прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

У разі відсутності вищевказаних осіб під час оголошення судового рішення, його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1