Номер провадження №1-кс/641/388/2024 Справа №641/4695/23
УХВАЛА

05 лютого 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 розглянувши клопотання голови комісії з проведення заходів пов`язаних із припиненням діяльності ОСОБА_2 , яка діє в інтересах Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Дніпропетровській області (філія ГСЦ МВС) про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001022 від 02.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

До Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшло клопотання голови комісії з проведення заходів пов`язаних із припиненням діяльності ОСОБА_2 , яка діє в інтересах Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Дніпропетровській області (філія ГСЦ МВС) про скасування арешту майна, в якому вона просить скасувати арешт накладений ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 23 серпня 2023 року у справі № 641/4695/23 на майно, що перебуває на балансі регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Дніпропетровській області (філія ГСЦ МВС), яким було забезпечено адміністратора ОСОБА_3 для виконання посадових інструкцій, а саме: флеш-носій (ключ для входу в НАІС) з наліпкою "НАІС", поміщено до сейф-пакету № PSP1258341; печатка з написом ОСОБА_3 , печатка адміністратора ТСЦ-012 з замінним картриджем, поміщено до сейф-пакету № PSP1258340; комп`ютер моноблок ТМ "lenovo", модель S40-40 S/N (серійний номер) - P901845F з блоком живлення, поміщено до білого мішку та опечатано биркою з підписами усіх учасників слідчої дії; принтер ТМ "HP" білого кольору S/N PHB8VBCBHY та два дроти живлення до нього, опечатано полімерною плівкою та биркою з підписами усіх учасників слідчої дії. У разі неможливості скасування арешту на зазначене майно, просить передати його на відповідальне зберігання балансоутримувачу РСЦ ГСЦ МВС в Дніпропетровській області.

Розглянувши клопотання, слідчий суддя зазначає наступне.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У рішенні у справі «Мельник проти України» (Melnyk v. Ukraine) від 28.03.2006, заява № 23436/03, ЄСПЛ нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду (рішення у справі Golder v. the United Kingdom від 21.02.1975, серія A № 18, п. 36), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності клопотання.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При цьому, звертаючись до Комінтернівського районного суду м. Харкова з цим клопотанням, заявник просить скасувати арешт, накладений ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 23.08.2023 року.

Однак, до клопотання про скасування арешту не додано копію ухвали Комінтернівського районного суду м. Харкова від 23.08.2023 року, якою за посиланням заявника, накладено арешт на майно, що позбавляє суд можливості встановити обсяг майна, на яке накладено арешт.

Також до клопотання не додано доказів на підтвердження права власності заявника на арештоване майно: флеш-носія (ключ для входу в НАІС) з наліпкою "НАІС"; печатка з написом ОСОБА_3 , печатка адміністратора ТСЦ-012 з замінним картриджем; комп`ютер моноблок ТМ "lenovo", модель S40-40 S/N (серійний номер) - P901845F з блоком живлення; принтер ТМ "HP" білого кольору S/N PHB8VBCBHY та два дроти живлення до нього (перебування вказаного майна на балансі Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Дніпропетровській області (філія ГСЦ МВС), що позбавляє суд можливості перевірити обґрунтованість клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно вимог ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

За змістом ч. 2, ч. 6 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Наведені вище обставини унеможливлюють розгляд по суті слідчим суддею Комінтернівського районного суду м. Харкова клопотання голови комісії з проведення заходів пов`язаних із припиненням діяльності ОСОБА_2 про скасування арешту майна, а тому клопотання підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 26, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання голови комісії з проведення заходів пов`язаних із припиненням діяльності ОСОБА_2 , яка діє в інтересах Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Дніпропетровській області (філія ГСЦ МВС) про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до суду з вказаним клопотанням про скасування арешту майна у порядку, встановленому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1