Справа № 461/4766/23
Провадження № 1-кс/461/378/24
02.02.2024 року. м. Львів.
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
секретаря судових засідань ОСОБА_2
представника власника майна ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -
Представник заявника в судовому засіданні клопотання підтримав. Надав аналогічні пояснення, викладеним в клопотанні. Просив задовольнити клопотання.
Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Встановлено, що ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 22.06.2023 у справі № 461/4766/23 було задоволено клопотання слідчого та накладено арешт, шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права відчужувати, користуватись та розпоряджатись предметами, вилученими 16.06.2023 р. в ході обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:
2) мобільний телефон марки «Iphone» ІМЕІ НОМЕР_2 ;
4) 4 банківські карти «Приватбанк» №№ НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 ;
5) записник із обкладинкою синього кольору із чорновими записами;
6) записник із обкладинкою темно-сірого кольору та написом на ній «ВОСТОКБАНК» із чорновими записами у ньому та вкладеними у нього 12 фрагментами аркушів паперу із чорновими записами;
7) сім аркушів паперу формату А4 із чорновими записами від руки;
8) паперовий пакет для фото із написом на ньому «KODAK» з поміщеними у нього предметами ззовні схожими на банкноти гривень України номіналом по 500 грн. у кількості 16 шт. на загальну суму 8000 грн.;
9) поліетиленовий пакет із написом на ньому «Доброго вечора ми з України», у якому знаходяться 8 пачок з предметами ззовні схожими на банкноти гривень України, доларів США та Євро, а саме:
a) пачка обмотана гумкою жовтого кольору, у якій містяться 5 шт. по 200 грн., 11 шт. - по 50 грн., 5 шт. по 20 грн., 5 шт. по 10 грн., 4 шт. по 5 грн., загалом на суму 1720 грн.;
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Як вбачається з ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 22.06.2023 року метою накладання арешту на зазначені у клопотанні грошові кошти є збереження речових доказів. Слідчий довів, що такі грошові кошти були знаряддям вчинення кримінального правопорушення.
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Таким чином, правовою підставою для накладення арешту на зазначене майно було збереження речових доказів.
Водночас, заявником недоведено, що арешт на вказані у клопотанні грошові кошти було накладено необґрунтовано чи з порушенням вимог КПК України. Крім того, клопотання не містить належних доказів того, що на даний момент відпали обставини, які стали підставою для накладення арешту на майно.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження не доказано необґрунтованість накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, та існують підстави для подальшого збереження арешту майна, при цьому слідчим суддею не встановлено, що даний захід кримінального провадження несе в собі надмірний тягар для особи.
Окрім того, слід зазначити, що аналогічні обставини вже були встановлені слідчими суддями Галицького районного суду м. Львова. Ухвалами слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 23.08.2023 року, ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 31.07.2023 року, ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 25.10.2023 року відмовлено у задоволеннні клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту на майно.
Також, слідчий суддя звертає увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини, втручання у власність (користування) юридичних осіб це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату. Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес. Правомірним є арешт за умови одночасного існування критерії в правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).
Враховуючи наведене, а також те, що на даний час триває досудове розслідування, потреба в арешті на вказане майно не відпала, арешт на грошові кошти накладений з метою забезпечення збереження речових доказів, арешт накладено обґрунтовано, заявником не доведено, що в межах кримінального провадження проведено всі необхідні слідчі дії, в тому числі з метою виконання яких накладався арешт, слідчий суддя не вбачає правових підстав для скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 22.06.2023, на даному етапі досудового розслідування.
Керуючись ст.ст. 170, 174, 369, 376 КПК України, слідчий суддя,-
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1