Справа № 643/40/24
Провадження № 1-кс/643/75/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.01.2024 м.Харків

Московський районний суд міста Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Московського районного суду міста Харкова клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0004460 від 30.12.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду із клопотанням у якому, з метою збереження речових доказів, просить накласти арешт на автомобіль "Renault Megane", д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 , який було виявлено та вилучено в ході проведення огляду місця ДТП 30.12.2023 за адресою: м. Харків, Салтівське шосе, 155 шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Зазначає, що на теперішній час наявні підстави вважати, що у вилучений автомобіль є засобом вчинення кримінального правопорушення, який зберіг на собі його сліди. Крім того, у органу досудового розслідування наявна необхідність у проведенні судової автотехнічної експертизи, з метою встановлення технічного стану вищезазначеного автомобіля та з`ясування обставин вчинення кримінального правопорушення.

Також, прокурор звернувся до суду з клопотанням у якому просив поновити пропущений процесуальний строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна в обґрунтування якого зазначив, що підготувати та направити клопотання про арешт майна 01.01.2024 не виявилось можливим у зв`язку з великим навантаженням у інших кримінальних провадженнях, в тому числі у кримінальних провадженнях де затримувались особи та вручалось повідомлення про підозру. Крім того, у зв`язку зі збройною агресією, в період з 29.12.2023 по 01.01.2024 територія міста Харкова перебувала під обстрілами та у місті постійно було оголошено повітряну тривогу, у зв`язку з чим особовий склад був вимушений спускатись до укриттів.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву у якій просив клопотання задовольнити та розглянути без його участі.

Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду клопотання повідомлявся своєчасно та належним чином.

Представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 подав заперечення на клопотання. Вказував, що стороною обвинувачення порушені строки на звернення до суду з відповідним клопотанням. У клопотанні відсутні потерпілі, оскільки у автомобілі, окрім ОСОБА_4 , на момент ДТП ніхто не перебував, відповідний висновок про встановлення ступеню тілесних ушкоджень у матеріалах справи відсутній, а тому вилучене майно не може мати жодного доказового значення в рамках даного кримінального провадження. Також, на момент ДТП, ОСОБА_4 у стані алкогольного сп`яніння не перебував. Додав, що у його довірителя на утриманні перебуває малолітня дитина, з метою належного виховання якої є необхідність у якнайшвидшому ремонті автомобіля та його використанні за призначенням.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, а також зареречення та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст.117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до ч.5 ст.171 КК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З огляду на приписи ч.5 ст.171, ч.6 ст.173 КПК України, поновлення строку на звернення до суду з клопотанням про арешт майна чинними кримінальними процесуальними нормами не передбачено. Пропуск такого строку породжує правові наслідки для повернення вилучення майна його законному володільцю чи власнику.

Разом з цим, пропуск стороною обвинувачення строку звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна не є самостійною підставою для відмови у задоволенні такого клопотання. Розгляд клопотання, поданого поза межами строку, визначеним ч.5 ст.171 КПК України, породжує обов`язок для сторони обвинувачення вчинити певні дії, однак не породжує обов`язку слідчого судді чи суду прийняти інше рішення по суті клопотання ніж визначене ст.173 КПК України - задовольнити клопотання або відмовити в його задоволенні. Будь-яке інше судове рішення по суті клопотання про арешт майна, зокрема про зобов`язання повернути вилучене майно, буде виходити за межі повноважень, якими наділений слідчий суддя чинним процесуальним законодавством.

Дієвим механізмом захисту прав власника майна, яке було вилучено в ході обшуку або огляду в рамках кримінального провадження та має статус тимчасово вилученого майна (крім майна, вилученого з цивільного обігу) - залишається звернення до слідчого судді в порядку ст. 303 КПК України зі скаргою на бездіяльність слідчого щодо не повернення тимчасово вилученого майна. Такий спосіб захисту застосовується у разі відсутності ухвали слідчого судді про арешт такого майна. При цьому визначальними факторами дієвого захисту є коректне визначення статусу такого майна, як тимчасово вилученого, перевірка факту відсутності ухвали слідчого судді про арешт цього майна, надання підтверджуючих походження майна доказів (як правило, якщо мова йде про вилучені грошові кошти).

Слідчий суддя вважає, що клопотання про поновлення процесуального строку на звернення до суду із клопотанням про арешт майна не грунтується на законі у зв`язку з чим не підлягає розгляду.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що Харківським районним управлінням поліції №2 ГУ Національної поліції в Харківській області, за процесуального керівництва Салтівської окружної прокуратури, проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0004460 від 30.12.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Дане провадження зареєстровано за повідомленням оператора 102 про те, що 29.12.2023, приблизно о 23-00 год., біля будинку за адресою: м. Харків, вул. Салтівське Шосе, буд. 155, сталось зіткнення автомобіля «Рено Меган», д.н.з. НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_4 , з бетонними блоками на дорозі, в результаті чого, водій ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження.

Бригада швидкої невідкладної медичної допомоги доставила потерпілого ОСОБА_4 до ОТКЛ, де останньому поставлено попередній діагноз: закритий перелом кісток лівого зап`ястку.

У період часу з 01.00 до 02.00 30.12.2023 слідчим ГУ НП в Харківській області проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди за адресою: м. Харків, Салтівське шосе, 155 де виявлено автомобіль "Renault Megane", д.н.з. НОМЕР_1 , який має пошкодження: деформована передня частина автомобіля, спрацювала подушка безпеки на рульовому колесі, передньому пасажирському сидінні, деформоване лобове скло.

Під час проведення огляду вказаний автомобіль вилучена та, згідно клопотання, поміщено на майдан тимчасового утримання транспортних засобів, за адресою: м. Харків, вул. Бучми 107 А.

Досудовим розслідуванням встановлено, що за кермом вказаного автомобіля перебував його власник - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого було повідомлено про тимчасове затримання транспортного засобу про що останній поставив свій підпис в протоколі затримання транспортного засобу.

Постановою слідчого СВ ХРУП № 2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 від 02.01.2024 вилучений транспортний засіб визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_7 водій авто Рено Меган, д.н.з. НОМЕР_3 , їхав позаду нього, потім на великій швидкості здійснив обгін після чого врізався у перешкоду на дорозі (блоки).

Відповідно до ч.1, п.7 ч.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, одним із яких є арешт майна.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням (ч.3 ст.132 КПК України).

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя приходить до висновку, що у даному випадку стороною обвинувачення не доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Так, ч.1 ст.286 КК України визначено відповідальність за порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження.

Необхідною ознакою складу вказаного кримінального правопорушення є наявність потерпілого, якому спричинено середньої тяжкості тілесне ушкодження.

Разом з цим, з клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається відсутність потерпілих. Більше того, на момент ДТП у автомобілі був лише водій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який внаслідок ДТП отримав певні тілесні ушкодження.

У клопотанні прокурор не наводить жодних обставин, які б давали підстави стверджувати про наявність потерпілих, спричинення шкоди яким, перебувало у причинно наслідковому зв`язку із ДТП, що мала місце за вказаних у клопотанні обставин.

З огляду на те, що ОСОБА_4 був водієм транспортного засобу та єдиним учасником ДПТ, він не може одночасно мати процесуальний статус підозрюваного і потерпілого.

Оскільки відомості про наявність потерпілих у кримінальному провадженні відсутні, існують достатні підстави стверджувати про недоведеність стороною обвинувачення обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, за викладених у клопотанні обставин.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Таким чином, слідчий суддя приходить до переконання, про недоведеність стороною обвинувачення існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, що як наслідок вказує на те, що потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи застосування такого заходу забезпечення криманального провадження, а також те, що може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням, а тому не вбачає правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а саме автомобіля "Renault Megane", д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 .

Згідно з вимогами ч.3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Керуючись ст.ст. 131 132, 98, 170 - 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити прокурору Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 у розгляді клопотання про поновлення процесуального строку на звернення до суду із клопотанням про арешт майна.

У задоволенні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на транспортний засіб Renault Megane, д.н.з. НОМЕР_3 , номер кузову НОМЕР_2 , який було виявлено та вилучено в ході проведення огляду місця ДТП 30.12.2023 за адресою: м.Харків, Салтівське шосе, 155, - відмовити.

Зобов`язати слідчого, прокурора вжити заходи передбачені ч.3 ст.173 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошено 12.01.2024 о 16 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1