Провадження №1-кс/592/6227/23

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , без фіксації процесуальної дії технічними засобами, розглянув клопотання слідчого Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003524 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.09.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий своє клопотання мотивує тим, що в період часу з 23:00 год. 09.09.2023 р. по 06:30 год. 10.09.2023 р., невстановлена особа,в період військового стану, таємно, з корисливих спонукань, шляхом вільного доступу, проникла до господарського приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , звідки викрала продукти харчування, грошові кошти, в сумі 400 грн. та банківську карту імітовану в AT «Приватбанк» № НОМЕР_1 належні потерпілій ОСОБА_4 , завдавши останній матеріального збитку.

22.09.2023 р. під час спілкування з гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , остання добровільно видано взуття та мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору, iмei l: НОМЕР_2 , імеі 2: НОМЕР_3 , пояснивши, що саме в цьому взутті перебувала під час вчинення правопорушення.

Підставою для накладення арешту на вилучене майно, є те, що вони для досудового розслідування мають значення доказу, оскільки можуть зберегти на собі сліди злочину, бути засобом вчинення кримінального правопорушення, а також предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій. У зв`язку з вищевикладеним виникла необхідність накласти арешт на вказані речі з метою з`ясування всіх обставин.

Оскільки у слідства є сукупність підстав вважати, що речі, які були добровільно видані, є доказом злочину, а саме була об`єктом кримінально протиправних дій, майном здобутим злочинним шляхом, для запобігання можливості приховування вищеописаних речей, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також з метою встановлення походження належності вище перелічених речей тій чи іншій особі та прийняття процесуального рішення, виникли підстави для арешту вищезазначеного майна.

У судове засідання слідчий не з`явився.

Перевіривши клопотання та додані матеріали, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що 10.09.2023 р. у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0003524 зареєстровано кримінальне провадження за ч. 4 ст. 185 КК України, досудове розслідування у якому здійснює Сумський РУП ГУНП в Сумській області.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України. Частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Згідно ч. ч. 1 3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та є можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003524 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.09.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно: гумове взуття зовні схоже на «галощі», чорного кольору, з утеплювачем штучного хутра чорного кольору, яке поміщене до спец-пакету №WAR1634903;

мобільний телефон «Nokia», чорного кольору, imei l: НОМЕР_2 , імеі 2: НОМЕР_3 , поміщений до спец-пакету №PSP 1018327.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1