Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1149/24
Номер провадження 1-кс/711/352/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2024 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу представника скаржника Приватного підприємства «Інвестиційно-будівельної компанії «Будгарант» - ОСОБА_3 на бездіяльність СУ ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В:

07.02.2024 до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшла скарга від представника скаржника Приватного підприємства «Інвестиційно-будівельної компанії «Будгарант» - ОСОБА_3 на бездіяльність СУ ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 16.01.2024 № 925/749/23/27.

Просить поновити строк на подання скарги на бездіяльність компетентних осіб СУ ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення згідно заяви ліквідатора ПП «ІБК «Будгарант», арбітражного керуючого ОСОБА_3 від 16.01.2024 № 925/749/23/27. Визнати бездіяльність компетентних осіб СУ ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення згідно заяви ліквідатора ПП «ІБК «Будгарант», арбітражного керуючого ОСОБА_3 від 16.01.2024 № 925/749/23/27 неправомірною.

Зобов`язати компетентних осіб СУ ГУНП в Черкаській області внести відомості по заяві від 16.01.2024 № 925/749/23/27 ліквідатора ПП «ІБК «Будгарант», арбітражного керуючого ОСОБА_3 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В судове засідання скаржник не з`явився, проте, до початку судового засідання через канцелярію суду, ОСОБА_3 подав заяву про розгляд скарги без участі представника, скаргу підтримав повністю та просить задовольнити.

Представник ГУНП в Черкаській області не з`явився, причину неявки не повідомив, про час, дату та місце слухання справи був повідомлений належним чином. Клопотання про відкладення судового засідання не подавав.

Обов`язкової участі сторін не встановлено.

Дослідивши письмові матеріали додані до скарги, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У відповідності до вимог ч.ч.1, 2 ст.304 КПК скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді рішення слідчого має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Необхідно звернути увагу, що у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України", Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право. Тобто окрім принципу правової визначеності важливим також є і принцип добросовісності, як загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Хоча ст.117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на оскарження рішення слідчого, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що скаржником з поважних причин пропущено строк на звернення до суду із даною скаргою, а тому він підлягає поновленню.

Відповідно до ст.307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, - слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.2 ст.214 КПК).

Слідчий, прокурор або інша службова особа уповноважена на прийняття й реєстрацію заяви чи повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти й зареєструвати таку заяву або повідомлення. Відмова у прийняття та реєстрації заяви або повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч.4 ст.214 КПК).

Відповідно до Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12 січня 2017 року №9-49/0/4-17, - під час розгляду скарг на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, слідчим суддям необхідно враховувати, що КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР відомостей на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин щодо ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК, не достатньо об`єктивних даних навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину. Якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Також, наявна правова позиція ВП ВС у справі щодо юрисдикції спору, де Палата також прийшла до висновку, якщо із звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до статті 284 КПК України.

Постанова ВП ВС від 23 січня 2019 року у справі номер 456/544/18 - https://reyestr.court.gov.ua/Review/79472794.

Тобто, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення може бути оскаржена відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК, що і оскаржується заявником.

В судовому засіданні встановлено, що 16.01.2024 на адресу СУ ГУНП в Черкаській області поштовою кореспонденцією була направлена заява від 16.01.2024 № 925/479/23/27 ліквідатора приватного підприємства «Інвестиційно-будівельної компанії «Будгарант», арбітражного керуючого ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається з відстеження трек-номеру, поштове відправлення вручено за довіреністю 22.01.2024.

За таких обставин уповноважений орган повинен був внести відомості про кримінальні правопорушення до ЄРДР, розпочати розслідування, а у випадку відсутності складу злочину закрити кримінальне провадження відповідно до ст.284 КПК України.

На момент розгляду скарги слідчим суддею не було отримано відомостей про те, що кримінальне правопорушення за заявою від 16.01.2024 № 925/479/23/27 ліквідатора приватного підприємства «Інвестиційно-будівельної компанії «Будгарант» арбітражного керуючого ОСОБА_3 внесено до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань.

Оскільки при розгляді вказаної заяви про кримінальне правопорушення не було дотримано вимог ст.214 КПК України, а інших обставин не встановлено, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.214, 303-310, 372, 376 КПК,-

П О С Т А Н О В И В:

Представнику скаржника Приватного підприємства «Інвестиційно-будівельної компанії «Будгарант» - ОСОБА_3 поновити строк на звернення із скаргою.

Скаргу представника скаржника Приватного підприємства «Інвестиційно-будівельної компанії «Будгарант» - ОСОБА_3 на бездіяльність СУ ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області, у відповідності до вимог ст.214 КПК України, внести відомості, які містяться у заяві від 16.01.2024 № 925/479/23/27 ліквідатора приватного підприємства «Інвестиційно-будівельної компанії «Будгарант», арбітражного керуючого ОСОБА_3 , до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1