Провадження № 1-кс/183/2765/23

У Х В А Л А

14 вересня 2023 року м. Новомосковськ Дніпропетровської області

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідчим відділом Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове слідство за фактом вчинення діяння, що за своїми ознаками підпадає під правову кваліфікацію злочину, визначеного ч. 1 ст. 286 КК України (кримінальне провадження від 13 вересня 2023 року № 0001212).

До Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області слідчим слідчого відділу Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 подане клопотання про арешт рухомого майна ( автомобіль марки «Honda Accord», державний номерний знак НОМЕР_1 ), що належить ОСОБА_5 .

З урахуванням особливостей здійснення розслідування злочинів проти безпеки руху та експлуатації транспорту, а також, з метою забезпечення необхідних умов для виконання визначеного ч. 1 ст. 170 КПК України завдання арешту майна, при вирішенні питання проведення судового розгляду клопотання, вважаю за доцільне, користуючись наданими ч. 2 ст. 172 КПК України повноваженнями, провести судовий розгляд без повідомлення власників транспортних засобів.

Сторони кримінального провадження з боку обвинувачення, повідомлені належним чином про дату, час та місце проведення судового розгляду клопотання, у судове засідання не з`явились, клопотання про відкладення не подавали. Слідчий просив розглянути клопотання без його участі.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, з урахуванням положень ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя зазначає таке.

13 вересня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001212 внесено відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, визначеного ч. 1 ст. 286 КК України.

Згідно з матеріалами, долученими до клопотання, 13.09.2023 приблизно о 12 год. 00 хв., водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (військовослужбовець ВЧ НОМЕР_2 , старший лейтенант, командир взводу), керуючи транспортним засобом «Mitsubishi Lancer», державний реєстраційний номер НОМЕР_3 , рухався по під?їзній дорозі до смт Гвардійське зі сторони смт Гвардійське в напрямку смт Черкаське Новомосковського району, де поблизу електроопори № 49/142/74, допустив зіткнення з напівпричепом «ВАРЗ-НГІВ», державний реєстраційний номер НОМЕР_4 на чорному фоні (належить ВЧ НОМЕР_5 ) у складі сідельного тягача марки «КРАЗ 6446», державний реєстраційний номер НОМЕР_6 на чорному фоні (належить ВЧ НОМЕР_5 ) під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (військовослужбовець ВЧ НОМЕР_5 , старший солдат, водій), який рухався у зустрічному напрямку. В результаті ДТП водія транспортного засобу «Mitsubishi Lancer» ОСОБА_5 госпіталізовано до реанімаційного відділення ЦРЛІЛ м. Новомосковськ.

Постанова слідчого про визнання будь-якого транспортного засобу речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001212 слідчому судді не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Згідно з п. 1 ч. 2, п. 4 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов). У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У своєму клопотанні слідчий просить накласти арешт на транспортний засіб марки «Honda Accord», державний номерний знак НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_5 . У той же час матеріали клопотання не містять відомостей і доказів, що, по-перше, існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що автомобіль «Honda Accord», державний номерний знак НОМЕР_1 , є доказом злочину, або ж наявні достатні підстави вважати, що автомобіль «Honda Accord», державний номерний знак НОМЕР_1 , відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України; а, по-друге, що автомобіль «Honda Accord», державний номерний знак НОМЕР_1 , належить ОСОБА_5 , як зазначено слідчим у клопотанні.

У зв`язку із зазначеним, з огляду на відсутність відомостей, що автомобіль «Honda Accord», державний номерний знак НОМЕР_1 , належить ОСОБА_5 і був одним з транспортних засобів, причасних до ДТП, що розслідується у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання слідчого.

Окрім зазначеного, слідчий суддя вважає необхідним зазначити таке.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається за участю, крім інших, власника майна.

Згідно з ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 37 КПК України прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.

Прокурор здійснює повноваження прокурора у кримінальному провадженні з його початку до завершення. Здійснення повноважень прокурора в цьому самому кримінальному провадженні іншим прокурором можливе лише у випадках, передбачених частинами четвертою та п`ятою статті 36, частиною третьою статті 313, частиною другою статті 341 цього Кодексу та частиною третьою цієї статті.

Отже, визначення керівником органу прокуратури прокурора (групи прокурорів), який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні є кримінально-процесуальним рішенням, яке утворює, змінює чи припиняє права і обов`язки, тобто має правові наслідки, в конкретному кримінальному провадженні з його початку до завершення та за процесуальною формою має бути передбачено (встановлено) кримінальним процесуальним законом.

У свою чергу постанова керівника відповідного органу прокуратури про призначення (визначення) прокурора або групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, має відповідати вимогам ст. 110 КПК України, у тому числі, постанова прокурора виготовляється на офіційному бланку та підписується службовою особою, яка прийняла відповідне процесуальне рішення.

Слідчим суддею установлено, що до клопотання не долучено належним чином оформлену постанову про призначення групи прокурорів. Отже, стороною обвинувачення не надано будь-яких документів на підтвердження повноважень прокурора у кримінальному провадженні.

Крім того, належним чином оформлена постанова про доручення проведення досудового розслідування слідчій групі, також відсутня в матеріалах.

Слідчий суддя звертає увагу, що витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань не може замінити таку постанову, оскільки він не є кримінально-процесуальним рішенням, яке породжує зазначені правові наслідки в конкретному кримінальному провадженні.

Відсутність зазначеної постанови в матеріалах кримінального провадження або її не підписання керівником відповідного органу прокуратури обумовлює недопустимість доказів, зібраних під час досудового розслідування, як таких, що зібрані під наглядом і процесуальним керівництвом прокурора (прокурорів), який не мав на те законних повноважень. Така позиція була викладена у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22 лютого 2021 року у провадженні № 51-4584кмо18 (справа № 754/7061/15).

За таких обставин, слідчий суддя позбавлений можливості встановити, чи повноважні особи звернулись до суду з відповідним клопотанням.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 107, 170, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , поданого за погодженням з прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні від 13 вересня 2023 року № 0001212 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1