Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1674/23

Номер провадження: 1-кс/511/1009/23

11.07.2023 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Народичі, Народицького району, Житомирської області, громадянину України, офіційно не працюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця мешкання, раніше не судимому,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

11 липня 2023 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначила, що 13.06.2023 року до Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що 13.06.2023 року приблизно о 04:00 годині, невідома особа умисно пошкодила майно, що належить останньому, а саме: продукти харчування, техніку для виготовлення кави, у кількості 2 шт., кондиціонер, телевізор та ін., що знаходились в крамниці «Холодні напої», за адресою: Одеська область, м. Роздільна, вул. Привокзальна, 2А, шляхом підпалу.

Відомості по вказаному факту внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000394 від 13.06.2023 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.06.2023 року приблизно о 04:00 годині ранку у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував біля крамниці «Холодні напої», розташованої за адресою: Одеська область, м. Роздільна, вул. Привокзальна, 2А, виник злочинний умисел направлений на підпал майна, яке належить ОСОБА_7 , з метою його пошкодження, з мотивів помсти останньому за словесні образи під час виниклого між ними побутового конфлікту напередодні 12.06.2023.

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на пошкодження чужого майна, з мотивів помсти, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки у вигляді загрози пошкодження та знищення інших об`єктів та майна, які знаходись поряд через обраний ним загальнонебезпечний спосіб пошкодження майна шляхом підпалу, розуміючи всю небезпечність вказаного способу пошкодження майна, бажаючи настання наслідків у вигляді пошкодження або знищення майна ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , 13.06.2023 у невстановлений під час досудового розслідування час, підшукав знаряддя вчинення злочину, а саме дерев`яну коробку та папір з сірниками, після чого приніс їх до крамниці «Холодні напої» що належить ОСОБА_7 , яка представляє собою малу архітектурну форму у вигляді металевого каркасу. Підійшовши до однієї з стін магазину зі східної сторони ОСОБА_5 поклав заздалегідь підготовлену дерев`яну коробку з папером під стінку крамниці та підпалив за допомогою сірників, внаслідок чого відбулось займання коробки з папером яке в подальшому призвело до займання приміщення магазину зі східної сторони. Внаслідок пожежі було пошкоджено майно у вигляді МАФ - приміщення магазину «Холодні напої» та майна, яке знаходилось всередині до стану, який унеможливлює функціонування вказаного об`єкту торгівлі.

16.06.2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України кваліфікованого як, кваліфікованого як умисне пошкодження чужого майна, шляхом підпалу.

При проведенні досудового розслідування, встановленні обставини, що дають достатні підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України. Вказані обставини підтверджуються матеріалами кримінального провадження.

При цьому, органом досудового розслідування встановлено ряд ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інший злочин, знищити або спотворити сліди кримінального правопорушення.

З метою запобігання встановленим ризикам, слідчий та прокурор вважають доцільним продовжувати застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки на їх думку інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать запобіганню встановленим ризикам.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний та захисник підозрюваного просили обрати інший запобіжний захід.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000394, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.06.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Крім того, відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Наразі стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування.

Відповідно до статті 12 КК України, злочин, передбачений частиною 3 статті 332 КК України за класифікацією відноситься до тяжкого.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

При цьому, стороною обвинувачення доведена наявність достатніх підстав вважати, що існують наразінаступні ризики, які передбачені диспозицією статті 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інший злочин, знищити або спотворити сліди кримінального правопорушення ,не працює, не має міцних соціальних зав,язків.

Слідчий суддя зазначає, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК.

Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу підозрюваного, обставини вчинення злочину, слідчий суддя прийшов до висновку, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам буде недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою та одночасно визначення розміру застави.

Частина друга статті 197 КПК України регламентує, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Встановлено, що підозрюваного в порядоку статті 208 КПК України було затримано 16 червня 2023 року.

Пункт другий частини п`ятої статті 182 КПК України визначає, що розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Врахувавши позицію органу досудового розслідування, вік підозрюваної особи, а також те, що останній раніше судимий, міцних соціальних зв`язків не має, слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави в розмірі двадцати розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680,00 гривень, та покласти обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України.

Окрім того, відповідно до пункту 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13 січня 2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» розтлумачено, що за статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод держава зобов`язана «гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», що також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування. Розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів, експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Продовжити строк дії ( застосувати ) до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування , тобто до 14.08.2023 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2023 року) в сумі 53 680,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон; заборонити спілкуватися зі свідками, іншими учасниками кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення

Слідчий суддя: ОСОБА_1