Справа № 405/5039/23
провадження № 1-кс/405/2984/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.09.2023 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника-адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 березня 2023 року № 0000130 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115, п.13 ч.2 ст.115 КК України, про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кіровоград, українцю, громадянину України, неодруженому, офіційно непрацюючому, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимому,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратур ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000130 від 08.03.2023, строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив задовольнити посилаючись на обставини викладені у клопотанні.

Підозрюваний та захисник у судовому засіданні не заперечували щодо задоволення клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області знаходяться матеріали досудового розслідування, відомості про яке 08.03.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000130 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні умисного вбивства ОСОБА_7 та вчиненні умисного вбивства ОСОБА_8 , а також за фактом умисного вбивства ОСОБА_9 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України (а.к. 6-8 витяг з ЄРДР).

19.07.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні вчиненні умисного вбивства ОСОБА_8 , тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України (а.к.79-80).

31.08.2023 ОСОБА_4 повідомлено про зміну підозри та про нову підозру у вчиненні вчиненні умисного вбивства ОСОБА_7 та вчиненні вбивства ОСОБА_8 , тобто кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України (а.к. 92-93).

20.07.2023 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 15 год. 30 хв. 16.09.2023 (а.к. 97-99).

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 13.09.2023 у вказаному кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до 19.11.2023 року (а.к. 112).

Щодо обґрунтованості підозри:

Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115, п.13 ч.2 ст. 115 КК України. Його причетність до оголошеної підозри підтверджується протоколом огляду місця події від 16.07.2023 ( а.к. 24-26, 27), протоколом огляду місця події (а.к. 28-30), протоколом допиту свідка (а.к. 36), протоколом допиту свідка (а.к. 37), висновком експерта (а.к. 50-56), протоколом допиту свідка (а.к. 58-60), протоколом проведення слідчого експерименту (а.к. 61-65, 66-69), повідомленням про підозру (а.к. 79-80), протоколом проведення слідчого експерименту (а.к. 84-91), повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та пронову підозру (а.к. 92-94).

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». В оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права. У рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч.1 ст.115, п.13 ч.2 ст. 115 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.13 ч. 2 ст. 115 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії особливо тяжких злочинів, покарання за вчиненняякого передбачено у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Крім того, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії особливо тяжких злочинів, покарання за вчиненняякого передбачено у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна у випадку, передбаченому пунктом 6 частини другої цієї статті.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом (ст. 2 КК України).

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року, суд приходить до переконання, що враховуючи: характер кримінального правопорушення, його тяжкість, обізнаність підозрюваного про коло свідків у справі, резонанс справи є всі підстави для висновку, що в даному випадку суспільний інтерес перевалює над презумпцією невинуватості і виправдовує такий спосіб втручання в особисту свободу особи, як застосування тримання під вартою.

Рішенням ЄСПЛ у справі « Воляник проти України» від 02 жовтня 2014 року зазначено, що допустимими для взяття й утримання особи під вартою є наявність таких загроз як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.

Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого підозрюваному правопорушення, на даний час існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, так як останній неодноразово судимий, характеризується негативно зі слів сусідів, стійких зв`язків немає, безробітній, неодружений, в разі визнання винним ОСОБА_4 , може загрожувати покарання від 7 до 15 років позбавлення волі, тож, з метою уникнення відповідальності, останній може виїхати за межі Кіровоградської області та взагалі України.

Так, у рішенні ЄСПЛ по справі "Бессієв проти Молдови" суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що наведені у клопотанні прокурора обставини у сукупності дають достатні підстави вважати наявним та обґрунтованим ризик переховування з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Також, підозрюваний може незаконно впливати на свідків, потерпілого, з метою уникнення покарання, що йому загрожує в разі визнання винним, ОСОБА_4 може незаконно впливати на батька ОСОБА_10 , з яким проживає разом, а також впливати на більшість свідків, які проживають по сусідству та в одному населеному пункті, крім того враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення є підстави вважати що ОСОБА_4 може впливати на свідків в тому числі застосовуючи насильство відносно останніх для зміни показів на його користь. Оцінюючи обґрунтованість даного ризику, слідчий суддя виходить із передбаченої кримінальним процесуальним законом процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК), оскільки жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Так, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

За таких обставин, оскільки допит свідків на стадії судового розгляду у цьому кримінальному провадженні ще не здійснено, то слідчий суддя погоджується з тим, що доведеним є ризик незаконного впливу підозрюваним ОСОБА_4 на свідків в даному кримінальному провадженні, з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.

Крім того, підозрюваний може вчиняти нові кримінальні правопорушення, так як раніше вчиняв кримінальні правопорушення майнового характеру та насильницькі злочини проти життя та здоров`я особи; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме укриваючи необхідну для встановлення істини у провадженні інформацію щодо всіх обставин злочину та своєї ролі у його вчиненні, ухилятися від викликів до органів досудового розслідування зловживаючи своїми процесуальними правами; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та які на даний час не встановлені органом досудового розслідування, в зв`язку з незначним проміжком часу, який сплив після встановлення підозрюваної особи.

Отже, ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України, які мали місце та були враховані при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжують існувати на даний час та не вичерпались і будуть продовжувати мати місце у випадку перебування ОСОБА_4 на волі.

Викладене у своїй сукупності, свідчить, що заявлені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися, завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою наразі неможливе у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих дій, а саме: долучити до матеріалів кримінального провадження висновки призначених на підставі постанов слідчого, судових експертизи, а саме: судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_8 , проведення якої триває; судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_7 , проведення якої триває; 10 (десяти) судово-медичних експертизи по вилученим під час досудового розслідування речовим доказам, проведення яких на даний час триває, які відповідно до листі КЗ «КОБ СМЕ» будуть виконанні не раніше 09.10.2023 та 11.10.2023; 2 (двох) судово-біологічних експертиз по вилученим під час досудового розслідування речовим доказам, проведення яких на даний час триває; продовжити проведення слідчих (розшукових) дій направлених на встановлення місця закопування трупу ОСОБА_9 ; за результатами отриманих висновків судово-медичних експертиз трупів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 призначити та отримати висновок судово-медичної експертизи по слідчому експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_4 ; провести судово-психіатричну експертизу підозрюваному ОСОБА_4 та долучити відповідний висновок до матеріалів кримінального провадження; після проведення судових експертиз, провести огляд предметів, які знаходились на дослідженні; встановити та допитати можливих свідків та очевидців вчинених особливо тяжких кримінальних правопорушень, з метою встановлення всіх обставин скоєних злочинів; виконати вимоги ст. 290 КПК України, тобто надати доступ до матеріалів досудового розслідування підозрюваному ОСОБА_4 та його захиснику,а також потерпілим; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Частиною ч.3 ст.199 КПК України визначено, що в клопотанні про продовження строку тримання під вартою мають бути вказані обставини, які свідчать, про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 25.04.2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання та досудового слідства» запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обирається за наявності підстав вважати, що інші запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України і його належної поведінки.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Слідчий суддя відзначає, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, тому відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України не вбачає підстав для визначення розміру застави.

Таким чином, продовження підозрюваному строку тримання під вартою за вказаних обставин справи, характеризуючих даних на підозрюваного, серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків та насамперед обставин і характеру вчиненого злочину, зокрема негативного його наслідку яким є смерть людей, що неможливо усунути, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Усі наведені обставини у їх сукупності виправдовують потребу в необхідності продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.176-197, 199, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід тримання під вартою, з 11 год. 10 хв. 13.09.2023 року до 11 год. 10 хв. 11.11.2023 року.

Строк дії ухвали визначити до 11 год. 10 хв. 11.11.2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11