Провадження № 1-кс/686/5552/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Хмельницького РУП ГУ Національної поліції у Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Хмельницького Хмельницької області, українця, громадянина України, із середньою освітою, неодруженого, утриманців не має, працює неофіційно, зареєстрованого за місцем проживання у АДРЕСА_1 , раніше несудимого,

у кримінальному провадженні № 0002278 від 26.06.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 121 КК України,-

встановив:

28.06.2023 слідчий ВРЗЗС СУ ГУНП в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_7 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, погодженим прокурором відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор подане клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний і його захисник заперечили щодо задоволення клопотання.

Просять застосувати більш м`який запобіжний захід підозрюваному.

Підозрюваний визнає причетність до обставин вчинення кримінального правопорушення, проте стверджує, що не мав на меті заподіювати тяжку тілесне ушкодження потерпілому.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

26.06.2023 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0002278, зареєстроване кримінальне провадження з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 121 КК України.

26.06. 2023 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

26 червня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме про те, що 26 червня 2023 року, близько 01 год 45 хв ОСОБА_6 , перебуваючи поряд із залізничними коліями, біля території Хмельницького автовокзалу № 2, що розташований по вул. Шевченка 66/1 в місті Хмельницькому Хмельницької області, під час спільного розпивання алкогольних напоїв із раніше не знайомим йому ОСОБА_9 , розпочав словесну суперечку із останнім, під час якої у ОСОБА_6 виник злочинний умисел на спричинення тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_9 .

В подальшому, під час вказаного конфлікту, ОСОБА_6 , реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на нанесення тілесних ушкоджень іншій особі, діючи умисно, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та свідомо бажаючи їх настання, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, взявши у праву руку порожню скляну пляшку з під горілки, вдаривши нею об поверхню асфальту розбив її, та залишком пляшки, який залишився у нього в правій руці (горловиною), перебуваючи в положенні сидячи на землі навпроти потерпілого, на відстані близько двох метрів від ОСОБА_9 , умисно із прикладанням значної фізичної сили кинув вказаним залишком пляшки (горловиною) в ділянку правого око потерпілого.

Внаслідок умисних протиправних дій ОСОБА_6 спричинив потерпілому ОСОБА_9 тілесні ушкодження у вигляді обширної проникаючої корнеосклеральної рани правого ока з витіканням внутрішньої оболонки, рвано-забійної рани верхньої та нижньої повіки, які за своїм характером є тяжкими тілесними ушкодженням, що спричинили інший розлад здоров`я, поєднаний із стійкою втратою працездатності не менш як на одну третину.

Своїми умисними діями, які виразилися у спричиненні умисного тяжкоготілесноого ушкодження, тобто умисноготілесноого ушкодження, що спричинило інший розлад здоров`я, поєднаний із стійкою втратою працездатності не менш як на одну третину, ОСОБА_6 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 , у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення (злочину), підтверджується наступними матеріалами кримінального провадження:

- протоколом огляду місця події, що був проведений 26.06.2023за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого зафіксовано обстановку на місці вчинення кримінального правопорушення та вилучено слідову картину;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , який в ході дачі показів повідомив обставини при яких ОСОБА_6 спричинив йому тілесні ушкодження;

- консультативним висновком спеціаліста КНП «Хмельницька обласна лікарня» Хмельницької обласної ради, згідно якого у потерпілого наявні тілесні ушкодження у вигляді обширної проникаючої рани правого ока з випадінням внутрішніх оболонок, рвано забійних ран верхньої та нижньої повіки.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 26.06.2023, згідно якого свідок описує обставини спричинення ОСОБА_6 тілесних ушкоджень ОСОБА_9 ;

- протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_10 від 26.06.2023, згідно якого свідок відтворює обставини спричинення ОСОБА_6 тілесних ушкоджень ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 26.06.2023, згідно якого свідок описує обставини спричинення ОСОБА_6 тілесних ушкоджень ОСОБА_9 ;

- протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_11 від 26.06.2023, згідно якого свідок відтворює обставини спричинення ОСОБА_6 тілесних ушкоджень ОСОБА_9 ;

- протоколом затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України;

- повідомленням про підозру ОСОБА_6 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому останній розповідає про обставини спричинення ним тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_9 .

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження № 0002278 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання є достатньою для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Згідно зі статтею 12 КПК під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Отже, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК).

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років з конфіскацією майна,а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для себе наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, зможе вчинити дії на ухилення від органу досудового розслідування.

А тому слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду існує.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків у кримінальному провадженні та потерпілого.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує, у тому числі не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Щодо ризику вчинення ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя зазначає, що підозрюваний кошти здобуває від тимчасових підробітків, зловживає алкогольними напоями, а тому, перебуваючи у колі осіб, які ведуть антигромадсьий спосіб життя, може бути причетним до вчинення іншого, аналогічного кримінального правопорушення.

За приписами ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Не оцінюючи надані докази причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення доказів за стандартом переконання «поза розумним сумнівом» щодо винуватості ОСОБА_6 , слідчий суддя при обранні запобіжного заходу враховує всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, соціальні зв`язки ОСОБА_6 , його вік, майновий та сімейний стан.

За таких обставин, аргументи захисника про те, що ОСОБА_6 має соціальні зв`язки, які дозволяють стверджувати про те, що вони будуть для нього стримуючим приписом від ризиків, зокрема переховування, вчинення іншого, аналогічного кримінального правопорушення, за встановлених обставин, слідчий суддя відхиляє.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

За приписами п.4 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

З огляду на викладене,слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.

При цьому альтернативні, більш м`які запобіжні заходи у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання за встановлених обставин, не будуть дієвими, щоб запобігти зазначеним ризикам у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Сторона обвинувачення просить не визначати підозрюваному заставу у разі застосування ініційованого запобіжного заходу.

Разом із цим, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, спосіб його вчинення, дії підозрюваного та обставини, що передували заподіянню потерпілому тілесних ушкоджень, зважуючи пропорційно потреби досудового розслідування та мету запобіжного заходу, який не повинен на цій стадії бути покаранням для особи, слідчий суддя вважає за можливе визначити заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2684 грн.) 80520 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України, його соціального та майнового стану.

При цьому, визначаючи такий розмір застави,слідчий суддя враховує як і загальний соціально-економічний стан країни у зв`язку із війною проти росії, так і майновий стан підозрюваного та обґрунтовану причетність його до вчинення кримінального правопорушення, яке має високу суспільну небезпечність та за яке незважаючи на його заперечення, він отримував грошові кошти.

З урахуванням наведених обставин, саме такий розмір застави не буде непомірним для підозрюваного, водночас у разі її сплати стане достатнім стримуючим приписом від порушення покладених обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Строк запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування, який його не перевищить, тобто до 21 серпня 2023 року.

За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 21 серпня 2023 року.

Визначити заставу в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка становить 80520 грн. та може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

У в разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або перебування;

- утриматись від спілкування з свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України (у разі наявності).

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 21 серпня 2023 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1