1-кс/205/1339/23
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Західної окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання у кримінальному провадженні №0001410 від 06.09.2023 стосовно підозрюваного

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дніпропетровську, українця, громадянина України, який має середню технічну освіту, офіційно не працевлаштований, одружений, малолітніх дітей та непрацездатних осіб на утриманні не має, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 Кримінального кодексу України (далі КК),

за участю:

прокурора ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ :

26 вересня 2023 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий посилався на те, що в провадженні СВ ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001410 від 06.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК.

Під час досудового розслідування встановлено, що постановою Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 05.012.2022 у справі № 3/01187/842/22, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, за вчинення домашнього насильства відносно своєї дружини, тобто відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, 19.11.2022, близько 12 години 10 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: СТ «Корунд» в с. Куліші Дніпровського р-ну, Дніпропетровської обл., де він проживав разом зі своєю дружиною ОСОБА_6 , на ґрунті особистих неприязних відносин, з мотивів явної неповаги до існуючих норм співжиття, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства щодо своєї дружини, з якою перебуває у сімейних відносинах, вчинив психологічне насильство щодо ОСОБА_6 а саме ображав її в грубій формі нецензурними словами, використовуючи нецензурну лайку, погрожував фізичною розправою. В результаті чого потерпіла ОСОБА_6 зазнала психологічних страждань.

Постановою Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 16.01.2023 у справі № 3/0187/23/23, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, за вчинення домашнього насильства відносно своєї дружини, тобто відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, 19.11.2022, близько 15 години 30 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем проживання ОСОБА_6 , де він проживає разом з останньою, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , на ґрунті особистих неприязних відносин, з мотивів явної неповаги до існуючих норм співжиття, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства щодо своєї дружин, з якою перебуває у сімейних відносинах, вчинив психологічне насильство щодо ОСОБА_6 , а саме ображав її в грубій формі нецензурними словами, використовуючи нецензурну лайку, погрожував фізичною розправою. В результаті чого потерпіла ОСОБА_6 зазнала психологічних страждань.

Постановою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 19.07.2023 у справі № 3/205/3225/23, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, за вчинення домашнього насильства відносно своєї дружини, тобто відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, 18.06.2023, близько 00 години 10 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем свого мешкання, де він проживає разом зі своєю дружиною ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 на ґрунті особистих неприязних відносин, з мотивів явної неповаги до існуючих норм співжиття, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства щодо своєї дружини, з якою перебуває у сімейних відносинах, вчинив психологічне насильство щодо ОСОБА_6 , а саме ображав її в грубій формі нецензурними словами, використовуючи нецензурну лайку, погрожував фізичною розправою. В результаті чого потерпіла ОСОБА_6 зазнала психологічних страждань.

Постановою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 19.07.2023 у справі № 3/205/3226/23, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, за вчинення домашнього насильства відносно своєї дружини, тобто відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, 18.06.2023, близько 08 години 00 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем свого мешкання, де він проживає разом зі своєю дружиною ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 на ґрунті особистих неприязних відносин, з мотивів явної неповаги до існуючих норм співжиття, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства щодо своєї дружини, з якою перебуває у сімейних відносинах, вчинив психологічне насильство щодо ОСОБА_6 , а саме ображав її в грубій формі нецензурними словами, використовуючи нецензурну лайку, погрожував фізичною розправою. В результаті чого потерпіла ОСОБА_6 зазнала психологічних страждань.

Постановою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 28.07.2023 у справі № 3/205/3328/23, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, за вчинення домашнього насильства відносно своєї дружини, тобто відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, 17.06.2023, близько 20 години 20 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем свого мешкання, де він проживає разом зі своєю дружиною ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 на ґрунті особистих неприязних відносин, з мотивів явної неповаги до існуючих норм співжиття, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства щодо своєї дружини, з якою перебуває у сімейних відносинах, вчинив психологічне насильство щодо ОСОБА_6 , а саме ображав її в грубій формі нецензурними словами, використовуючи нецензурну лайку, погрожував фізичною розправою. В результаті чого потерпіла ОСОБА_6 зазнала психологічних страждань.

Надалі ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи за місцем свого мешкання, де він проживає разом зі своєю дружиною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті особистих неприязних відносин, з мотивів явної неповаги до існуючих норм співжиття, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства щодо своєї дружини, з якою перебуває у сімейних відносинах, вчинив психологічне насильство щодо ОСОБА_6 а саме ображав її в грубій формі нецензурними словами, використовуючи нецензурну лайку, погрожував фізичною розправою. В результаті чого потерпіла ОСОБА_6 зазнала психологічних страждань та на ОСОБА_5 11.09.2023 було складено чотири протоколи про адміністративне правопорушення згідно ч. 1та 2 ст. 173-2 КУпАП.

Складені адміністративні матеріали №205/8687/23; № 205/8710/23; №205/8717/23; №205/8719/23 відносно ОСОБА_5 який вчинив насильство в сім`ї, відносно своєї дружини ОСОБА_6 було направлено до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська для розгляду та прийняття рішення.

Незважаючи, на те, що ОСОБА_5 неодноразово був притягнутий до адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насилля, вчинене у формі психологічного насилля, яке виразилось у словесних образах, погрозах, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та знову вчинив домашнє насилля відносно своєї дружини ОСОБА_6 .

Так, 05.09.2023, близько 19 години 00 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем свого мешкання, де він проживає разом зі своєю дружиною ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті особистих неприязних відносин, з мотивів явної неповаги до існуючих норм співжиття, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства щодо своєї дружини, з якою перебуває у сімейних відносинах, вчинив психологічне насильство щодо ОСОБА_6 , а саме ображав її в грубій формі нецензурними словами, використовуючи нецензурну лайку, погрожував фізичною розправою, не виконуючи умови складених адміністративних матеріалів, стосовно своєї дружини ОСОБА_6 , чим вчинив насильство в сім`ї.

В результаті чого потерпіла ОСОБА_6 зазнала психологічних страждань та була змушена звернутись з заявою до ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

В результаті вчинення ОСОБА_5 , умисних, протиправних дій, що виразились у вчиненні систематичного домашнього насильства психологічного характеру, відносно своєї дружини, а саме потерпілої ОСОБА_6 , остання зазнала психологічних страждань, а саме вказані дії викликали у потерпілої побоювання за свою безпеку та спричинили емоційну невпевненість, нездатність себе захистити.

Таким чином, умисні дії ОСОБА_5 кваліфікуються за ст. 126-1 КК, як систематичне вчинення психологічного насильства щодо подружжя, з якою винний перебуває у сімейних відносинах, що призводить до психологічних страждань потерпілої особи.

22 вересня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вченні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК (а.к. 27-29).

Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими підстави необхідності застосування запобіжного заходу, що викладені у клопотанні, та просив слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного ОСОБА_5 з підстав наявності ризиків, передбачених п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) та неможливості їм запобігти інакше, ніж шляхом застосування саме такого запобіжного заходу.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення вказаного клопотання щодо обрання йому запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не заперечував.

Заслухавши клопотання слідчого та прокурора, вислухавши думку самого підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання і кримінального провадження, слідчий суддя доходить до наступного висновку.

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 132 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За змістом ч. 3 ст. 177 КПК України найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 196 КПК, в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 179 КПК, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Перевіривши матеріали клопотання слідчого та вислухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя доходить висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з огляду на таке.

Щодо обґрунтованості підозри.

Так, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК за обставин, викладених в повідомленні про підозру, є достатньо обґрунтованими і такими, що підтверджуються сукупністю матеріалів, доданих до клопотання слідчого і з такими висновками погоджується слідчий суддя.

У зв`язку з тим, що чинними нормами кримінального процесуального законодавства не визначено ані поняття «обґрунтована підозра», ані єдиних критеріїв підходу до визначення її наявності у кримінальному провадженні, в оцінці цього питання суд користується практикою Європейського суду з прав людини, яка, відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики ЄСПЛ, є джерелом права.

Так, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтована підозра» є нижчим стандартом доведення, ніж доведеність «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. У рішеннях ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom», заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86 рішення від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (справа «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, пункт 175 рішення від 21.04.2011).

Згідно з матеріалами справи, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК за ознаками систематичного вчинення психологічного насильства щодо подружжя, з якою винний перебуває у сімейних відносинах, що призводить до психологічних страждань потерпілої особи.

З наданих матеріалів слідує, що наведені в клопотанні слідчого дані та долучені документи свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, що підтверджується, зокрема протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 05.09.2023; рапортом ДОП СП ВП №3ДРУП від 05.09.2023; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 , від 11.09.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , від 11.09.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , від 11.09.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , від 12.09.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , від 12.09.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , від 23.09.2023; копіями постанов Петриківського районного суду Дніпропетровської обл.; копіями постанов Ленінського районного суду м. Дніпропетровська; повідомленням про підозру ОСОБА_5 , від 22.09.2023; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 23.09.2023; копіями карток обліку адміністративного правопорушення та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, зокрема, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, встановлення в діях особи складу кримінального правопорушення, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих фактів та обставин визначив лише ймовірну причетність ОСОБА_5 до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

При цьому, відповідно до ст. 198 КПК, слідчий суддя зауважує, що висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Стосовно доведеності ризиків, передбачених ст. 177 КПК.

Санкція ч. 2 ст. 289 КК, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до двох років позбавлення волі, що дає матеріально-правові підстави для застосування стосовно ОСОБА_12 запобіжного заходу.

Наявність ризику переховування від органу досудового розслідування та суду, про яке йдеться в клопотанні прокурора слідчим суддею не встановлено, оскільки зазначена обставина не підтверджується жодним доказом, який би вказував на те, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування, слідчого судді та/або суду, а відтак вказаний ризик є недоведеним.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків у кримінальному провадженні слідчий суддя враховує встановлений КПК порядок отримання показань, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від таких осіб та дослідження їх судом, а тому вказаний ризик є доведеним, оскільки досудове розслідування у даному кримінальному провадженні лише розпочато, досудовим слідством не встановлено усіх свідків або очевидців події, а тому ОСОБА_5 потенційно може впливати на вже встановлених свідків у справі, з метою схилити їх до зміни показів на його користь, або здійснювати такий вплив на осіб, які наразі невстановлені органом досудового розслідування.

Аналогічно зазначеному, слідчий суддя вважає доведеним й той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 може здійснювати такий вплив й на потерпілу ОСОБА_6 , враховуючи специфіку даного кримінального правопорушення та встановлений судами факти неодноразово вчинення стосовно неї домашнього насильства, а тому вказаний ризик є підтвердженим у повному обсязі.

Не може погодитись слідчий суддя з доводами клопотання про наявність ризику того, що ОСОБА_5 може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, оскільки сам факт притягнення останнього до адміністративної відповідальності не підтверджує існування вказаного ризику, з огляду також й на ту обставину, що підозрюваний раніше не судимий та має постійне місце проживання, а тому слідчим суддею не встановлено ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

Враховуючи положення ст. ст. 178, 179 КПК України, слідчий суддя доходить висновку про необхідність застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, який буде відповідати його меті та забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

При цьому, підозрюваний попереджається, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

В той же час, строк дії запобіжного заходу (покладених обов`язків) у будь-якому разі не може перевищувати строків досудового розслідування, які у даному кримінальному провадженні відповідно до наданих стороною обвинувачення документів, становить до 21 листопада 2023 року.

Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри, наявність вищевказаних ризиків, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 179, 193, 194, 196, 197, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Західної окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання у кримінальному провадженні №0001410 від 06.09.2023 стосовно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою на визначений час до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у кримінальному провадженні.

Строк дії обов`язків визначити до 21 листопада 2023 року.

Підозрюваному ОСОБА_5 , письмово під підпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора.

Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1