ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/6/23
Провадження №1-кп/477/134/23
УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання

27 липня 2023 року Жовтневий районний суд Миколаївської області

у складі: головуючого у справі судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,

розглянувши в м. Миколаєві у закритому судовому засіданні заяву обвинуваченого про відвід колегії суддів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000084 відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого частиною 3 статті 114-2 КК України,

за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Жовтневого районного суду Миколаївської області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 114-2 КК України

Ухвалою суду від 10 січня 2023 року, постановленою за наслідками проведення підготовчого судового засідання у даному кримінальному провадженні, призначено до судового розгляду кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого частиною 3 статті 114-2 КК України. Цією ж ухвалою постановлено судовий розгляд кримінального провадження здійснювати колегіально судом у складі трьох суддів у відкритому судовому засіданні.

У судовому засіданні 27 липня 2023 року обвинувачений ОСОБА_7 подав заяву про відвід суддям через наявність інших обставин, які викликають сумнів у їх неупередженості. Заява вмотивована тим, що колегія суддів ставиться до нього упереджено, порушує права, неналежно себе поводить, створює тиск, примушує говорити «те, що їм потрібно, щоб винести обвинувальний вирок», замість прокурора обвинувачують його, головуючий під час судових засідань «постійно кричить» на нього, вдається до дебатів з ним, «заставляє погоджуватись з його точкою зору», порушує його права. 28 червня 2023 року всупереч позиції обвинуваченого колегія суддів призначила йому захисника, в зв`язку з хворобою захисника ОСОБА_8 , яка не з`явилася в судове засідання. Захисник ОСОБА_9 діяв не в його інтересах, не узгодив позицію з адвокатом ОСОБА_8 , не спілкувався з ним взагалі та не був готовий здійснювати захист. Указане свідчить про упереджене ставлення колегії суддів до нього, як до обвинуваченого, що є підставою для відводу.

Захисник адвокат ОСОБА_8 у судовому засіданні підтримала позицію обвинуваченого ОСОБА_7 , вказуючи, що за його дорученням вона склала заяву про відвід, який на її думку є обґрунтованим.

Прокурор ОСОБА_6 уважав, що заява про відвід суддям необґрунтована та не підлягає задоволенню.

Ураховуючи, що складання ухвали суду вимагає значного часу, колегія суддів, на підставі частини другої статті 376 КПК України, обмежилась складанням і оголошенням резолютивної частини ухвали.

Заслухавши позиції учасників кримінального провадження, перевіривши матеріали судової справи в межах заявленої заяви про відвід суддів, колегія суддів установила наступне.

Згідно приписів статті 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною 3 статті 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до частини першої та другої статті 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заява про відвід може бути заявлена як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. При цьому, відвід повинен бути вмотивованим. (частина третя, п`ята статті 80 КПК України).

Згідно пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифікована Верховною Радою України 17 липня 1997 року) кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку.

Відповідно до частини першої статті 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

У Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, зазначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Усталена практика Європейського Суду з прав людини вказає на те, що наявність безсторонності (неупередженості) суду має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Мироненко і Мартенко проти України», «Білуха проти України», «Рудніченко проти України»). Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі Веттштайн проти Швейцарії).

В своїй заяві як на одну із підстав відводу обвинувачений посилається на те, що колегія суддів порушила його право на захист під час розгляду клопотання про продовження дії раніше обраного запобіжного заходу.

З такою позицією колегія суддів погодитися не може, з огляду на таке.

Ухвалою суду від 02 травня 2023 року обвинуваченому ОСОБА_7 продовжено дію раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до 30 червня 2023 року.

28 червня 2023 року від прокурора надійшло клопотання про продовження обвинуваченому дії раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки ризики, які були підставою для обрання такого запобіжного заходу продовжують існувати.

Чергове судове засідання було призначено на 28 червня 2023 року о 13.30 год.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_8 усудове засідання 28 червня 2023 року не з`явилася, про дату, час і місце судового розгляду повідомлялась належним чином. Телефонограмою 28 червня 2023 року о 12-45 год., тобто менше ніж за годину до початку судового засідання, ОСОБА_8 , повідомила суд про неможливість прибути в судове засідання через зайнятість в іншій судовій справі, незважаючи на попереднє узгодження цієї дати судового засідання з урахуванням зайнятості адвоката та призначених судових справ суддями, які є учасниками колегії.

Згідно частини першої статті 49 КПК України суд зобов`язаний забезпечити участь захисника у кримінальному провадженні у випадку якщо відповідно до вимог статті 52 цього Кодексу участь захисника є обов`язковою, а підозрюваний, обвинувачений не залучив захисника.

Участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів. У цьому випадку участь захисника забезпечується з моменту набуття особою статусу підозрюваного (частина перша статті 52 КПК України).

Згідно частини першої статті 53 КПК України суд залучає захисника для проведення окремої процесуальної дії в порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу, виключно у невідкладних випадках, коли є потреба у проведенні невідкладної процесуальної дії за участюзахисника, а завчасно повідомлений захисник не може прибути для участі у проведенні процесуальної дії, чи забезпечити участь іншого захисника або якщо обвинувачений виявив бажання, але ще не встиг залучити захисника, або прибуття обраного захисника неможливе.

Під час розгляду питання про направлення доручення до Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Кіровоградській та Миколаївській областяхпро призначення обвинуваченому захисника на окрему процесуальну дію обвинувачений ОСОБА_7 висловився щодо можливості розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу за відсутності адвоката, посилаючись, що йому не потрібен «безкоштовний» адвокат.

Враховуючи процесуальну поведінку захисника ОСОБА_8 та невідкладність розгляду питання про продовження дії раніше обраного запобіжного заходу, колегією суддів постановлено ухвалу про направлення доручення до Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Кіровоградській та Миколаївській областяхпро призначення обвинуваченому захисника для розгляду зазначеного питання.

Згідно доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги особі, у кримінальному провадженні стосовно якої відповідно до положень КПК України захисник залучається слідчим, прокурором, слідчим суддею чи судом для проведення окремої процесуальної дії від 28 червня 2023 року №014-002120ч, обвинуваченому ОСОБА_7 призначено адвоката ОСОБА_9 .

Адвокат ОСОБА_9 прибув до суду 28 червня 2023 року о 15.06 год.

Відповідно до журналу судового засідання від 28 червня 2023 року, яке розпочалося о 15.18 год. (записи №№13, 16), на питання головуючого, адвокат ОСОБА_9 повідомив колегії суддів, що між ним та обвинуваченим ОСОБА_7 відбулася конфіденційна розмова та узгоджена спільна з обвинуваченим позиція.

Під час судового засідання ОСОБА_7 не заявляв будь-яких клопотань з приводу відмови від захисника та не висловлювався з приводу недовіри адвокату.

Колегія суддів наголошує, що захисник ОСОБА_9 призначений обвинуваченому на окрему процесуальну дію, зокрема розгляд клопотання про продовження дії раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на розгляд якого не з`явилась адвокат ОСОБА_8 , повідомивши суд про неможливість прибути в судове засідання через зайнятість в іншій судовій справі, при тому, що її участь у цій справі є обов`язковою.

Отже колегією суддів, навпаки, забезпечено обвинуваченому право на захист, визначений Конституцією України та нормами КПК України.

Таким чином, зазначена обвинуваченим обставина щодо призначення йому захисника, відмова від нього та порушення права на захист не знайшла свого підтвердження в судовому засіданні та колегією суддів як підстава для відводу відхиляється.

Твердження обвинуваченого про ставлення колегії суддів до нього упереджено, порушення колегією суддів його прав, неналежне поводження, створення на нього тиску, примушування говорити «те, що їм потрібно, щоб винести обвинувальний вирок», перебирання функції обвинувачення, поведінку головуючого під час судових засідань, який «постійно кричить» на нього, вдається до дебатів з ним, «заставляє погоджуватись з його точкою зору», порушує його права, на переконання колегії суддів є оціночними судженнями заявника щодо підстав для відводу суддів та не є тими обставинами, що виключають участь суддів у розгляді справи та викликають сумнів у їх неупередженості.

Оскільки для з`ясування обставин справи, оцінки доказів, що досліджуються, уточнення позиції обвинуваченого та інших учасників кримінального провадження, неминучим є діалог між ними та складу суду, що не може розцінюватися як упереджене ставлення до обвинуваченого.

Крім цього, нормами процесуального законодавства, зокрема, частиною другою статті 351 КПК України, передбачено, що якщо обвинувачений висловлюється нечітко або з його слів не можна дійти висновку, чи визнає він обставини чи заперечує проти них, суд має право зажадати від нього конкретної відповіді «так» чи «ні», що помилково сприймається обвинуваченим як схиляння його до надання певної відповіді.

При цьому, необхідно зазначити, що відповідно до статті 321 КПК України головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Виконання суддею процесуальних обов`язків не може розцінюватися як упереджене ставлення до учасника справи.

Таким чином, підстави для задоволення заяви обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід суддів, які здійснюють судове провадження колегіально в судовому провадженні по розгляду кримінального провадження відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 114-2 КК України, відсутні.

Керуючись статтями 75, 81, 372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід суддів, які здійснюють судове провадження колегіально відмовити повністю.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 28 липня 2023 року об 11 годині 00 хвилин.

ГОЛОВУЮЧИЙ ОСОБА_10

СУДДІ ОСОБА_11

ОСОБА_12