Справа №712/192/23
Провадження № 1-кс/712/4136/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву адвоката ОСОБА_3 , про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 по заяві ОСОБА_5 про скасування арешту на майно накладеного по кримінальному провадженню № 0000110,

ВСТАНОВИВ:

В порядку автоматизованого розподілу справ судді ОСОБА_1 надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 по заяві ОСОБА_5 про скасування арешту на майно накладеного по кримінальному провадженню.

Заява обґрунтована тим, що у провадженні слідчого судді ОСОБА_4 перебуває заява адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 по заяві ОСОБА_5 про скасування арешту на майна накладеного по кримінальному провадженню. Адвокат ОСОБА_3 зазначає, що суддя ОСОБА_4 здійснювала повноваження слідчого судді в період 16.07.2023 по 30.07.2023. Як вбачається з інформації на порталі «Електронний суд», згідно протоколу передачі судової влади, дана заява була розподілена судді ОСОБА_4 31.07.2023, тобто після терміну закінчення її повноважень в даному статусі. Таким чином, вважає неможливим розгляд даної справи суддею ОСОБА_4 на підставі п. 5 ч. 1 ст. 75 КК України.

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 та ОСОБА_5 не з`явилися, були повідомлені належним чином, про що мається довідка по доставку електронного листа. З заявами та клопотання до суду не зверталися.

Суд, вивчивши матеріали провадження щодо заявленого відводу та інші документи вважає, що заява не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим. Тобто, має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі у судовому провадженні.

Згідно з ч.1 ст.75 КПК України, суддя не може брати участь в кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Суть цієї правової норми полягає в тому, що вона передбачає визначений законом перелік підстав, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді кримінального провадження.

Відповідно до ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Положеннями статті 6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції України та законів України, на засадах верховенства права.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про судоустрій та статус суддів", кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Головна мета відводу, це гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Окрім того, визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді, суд враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справах П`єрсак проти Бельгії, Кіпріану проти Кіпру, Грівз проти Сполученого Королівства). Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність головуючого судді презюмується.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Частиною третьою статті 35 КПК України передбачено, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.

Відповідно до п. 2.3.2 Положення про АСДС визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Судом встановлено, що представник заявника (адвокат) ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 через електронний суд скерував заяву, про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні 31.07.2023, яка була зареєстрована 31.07.2023 № 27967 та внесена до системи автоматизованого розподілу 31.07.2023 та розподілено на суддю Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 .

Відповідно до положень Закону України «Про судоустрій та статус суддів» кількість слідчих суддів визначається окремо для кожного суду зборами суддів цього суду, і слідчі судді обираються також зборами суддів.

Рішенням зборів суддів Соснівського районного суду м. Черкаси від 25.05.2023 було затверджено графік чергувань слідчих суддів Соснівського районного суду м. Черкаси з 01.07. 2023 по 31.08.2023.

Відповідно до вищезазначеного рішення, суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 здійснювала повноваження слідчого судді з 16.07.2023 по 31.07.2023.

Отже, оскільки суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 визначена, як слідчий суддя та рішенням зборів суддів, встановлено графік чергування, тому заява адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту майна, була здійснена із дотриманням ч. 3 ст. 35 КПК України.

Будь яких обставин, які б перешкоджали брати участь у розгляді справи слідчому судді ОСОБА_4 не встановлено, тому суд вважає, що заява адвоката ОСОБА_6 який діє в інтересах ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 по заяві ОСОБА_5 про скасування арешту на майна накладеного по кримінальному провадженню № 0000110 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1