Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/280/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2023 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції, апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 02.06.2023, якою щодо

ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Глинськ, Світловодського району, Кіровоградської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, розлученого, завідувача сектору митного оформлення «Побузьке» митного поста «Кропивницький» Кропивницької митниці Державної митної служби України, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , фактично проживаючого в АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а саме з 02.06.2023 до 31.07.2023, який полягає в забороні останньому в період часу з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня залишати квартиру АДРЕСА_3 .

За участю учасників судового провадження:

прокурора - ОСОБА_8 ,

захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

підозрюваного - ОСОБА_7

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 02.06.2023 задоволено клопотання слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_9 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з 02.06.2023 до 31.07.2023, який полягає в забороні останньому в період часу з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня залишати квартиру АДРЕСА_3 .

Мотивуючи дану ухвалу слідчий суддя зазначив, що ОСОБА_7 має похилий вік, страждає на тяжкі невиліковні хвороби, має місце постійного проживання, а тому на час досудового розслідування ОСОБА_7 можливо застосувати запобіжний захід саме у виді домашнього арешту.

У апеляційній скарзі захисник-адвокат ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , просить скасувати ухвалу районного суду та постановити нову, якою в задоволенні клопотання слідчого відмовити та застосувати до його підзахисного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Вважає, що ухвала районного суду є незаконною і необґрунтованою з підстав невідповідності висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження, а тому підлягає скасуванню.

Вказує на те, що слідчий суддя під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу не звернув увагу на необґрунтованість підозри, однак мав перевірити обґрунтованість підозри. Це означає, що суд має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка послужила підставою винесення клопотання про застосування запобіжного заходу і законність мети, з якою ініціювалось застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Вказує і на те, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які вказує прокурор та слідчий, яків судовому засіданні та в своєму клопотанні не навели наявність ризиків для застосування запобіжного заходу ОСОБА_7 у вигляді домашнього арешту.Також, не наведено жодного доказу, який би свідчив про ухилення та переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та жодного конкретного факту про будь-який тиск зі сторони підозрюваного на свідків, потерпілих чи вжиття ним заходів.

Вказує і на те, що підозрюваний ОСОБА_7 за місцем роботи та проживання, характеризується позитивно, до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувався, судимостей не мав, має тяжкі хронічні захворювання, як то, цукровий діабет, ішемічна хвороба серця та інші супутні віку захворювання. Переніс інфаркт міокарда.

За таких обставин захисник вважає, що рішення суду першої інстанції є немотивованим та необґрунтованим, а тому підлягає безумовному скасуванню.

Заслухавши доповідача, підозрюваного ОСОБА_7 та його захисника-адвоката ОСОБА_6 ,які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, думку прокурора, який заперечив задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги колегія суддів вважає, що вона задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Обґрунтованість підозри підтверджується наявними матеріалами клопотання, а саме: заявою ОСОБА_10 від 01.05.2023 про вчинення кримінального правопорушення; показаннями свідка ОСОБА_10 , зафіксованими у протоколах допитів від 04.05.2023 та від 31.05.2023; матеріалами Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області № 61/5/1/4775/нт від 05.05.2023, наданими на виконання доручення слідчого; протоколом огляду особи, помітками та врученням ідентифікованих грошових коштів від 30.05.2023 з додатком; протоколом освідування особи ОСОБА_7 від 30.05.2023, про що правильно зазначено слідчим суддею суду першої інстанції у своїй ухвалі.

Вимогами ч. 1 ст. 194 КПК України, визначено що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно з частиною 2 цієї статті домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді встановлено, що зазначені вимоги процесуального закону слідчим суддею були дотримані.

Колегія суддів не погоджується з доводами захисника з приводу необґрунтованості підозри, оскільки в ухвалі правильно зазначено, що вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Крім того, доводи скаржника щодо необґрунтованої підозри, про належність та допустимість доказів, повинні оцінюватися виключно під час розгляду справи по суті у сукупності із іншими доказами.

Що стосується твердження скаржника про відсутність ризиків, колегія суддів не погоджується з цим, оскільки судом першої інстанції, останні враховані у зв`язку з чим клопотання слідчого задоволено частково та застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби, а не цілодобово, як того просив у своєму клопотанні слідчий.

Також, під час розгляду клопотання прокурора про застосування ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя врахував і обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та міцність соціальних зв`язків підозрюваного, в місці його постійного проживання.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що застосований відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби, буде необхідним та достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, а також повною мірою зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга захисника - адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , задоволенню не підлягає, а ухвалу районного суду слід залишити без зміни.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 02.06.2023, якою щодо ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а саме з 02.06.2023 до 31.07.2023, який полягає в забороні останньому в період часу з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня залишати квартиру АДРЕСА_3 - залишити без зміни.

Ухвала є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2