Справа № 157/1158/22
Провадження №1-кп/157/47/23
УХВАЛА

19 липня 2023 рокумісто Камінь-Каширський

Камінь-Каширський районний суд Волинської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

потерпілого - ОСОБА_6 ,

представника потерпілого - адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 8 липня 2022 року за № 0000223, про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця і жителя АДРЕСА_1 , не працевлаштований, не одружений, раніше не судимий,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

встановив:

Згідно з обвинувальним актом ОСОБА_4 обвинувачується в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (вбивстві), а саме у тому, що він 8 липня 2022 року близько 01 години, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння та знаходячись поблизу перехрестя вулиці Центральна - провулок Центральний у селі Піщане Камінь-Каширського району Волинської області, під час конфлікту, що раптово виник, усвідомлюючи значення і суспільно-небезпечний характер власних дій, керуючи ними та діючи з метою умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , утримуючи в руці мотошолом, наніс ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не менше чотирьох ударів у життєво-важливий орган - голову, чим спричинив останньому закриту черепно-мозкову травму у вигляді підшкірного крововиливу в лівій скронево-тім`яній ділянці голови, синця, садна, поверхневої рани в ділянці зовнішнього кута правого ока, садна в ділянці лоба зліва, синця в ділянці зовнішнього кута лівого ока; крововиливів на внутрішній поверхні м`яких тканин голови; крововиливу в лівий скроневий м`яз; субарахноїдальних вогнищевих крововиливів в лівій та правій тім`яній ділянці головного мозку, крововиливу з поширенням в борозну в лівій потиличній ділянці, крововиливів в стовбуровій частині головного мозку, субарахноїдальних крововиливів мозочка та дрібно вогнищевих крововиливів в речовині мозочка, в результаті чого умисно протиправно заподіяв смерть ОСОБА_8 . Причиною смерті ОСОБА_8 стала закрита черепно-мозкова травма, яка супроводжувалася крововиливами під оболонки та тканину головного мозку, що призвело до розвитку травматичного набряку та здавлення головного мозку.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 подав до суду клопотання, в якому просить призначити у кримінальному провадженні судову медико-криміналістичну експертизу речового доказу, на вирішення експертизи поставити таке питання: Які саме з виявлених на голові трупа ОСОБА_8 тілесні ушкодження (висновок № 85 від 15.09.2022) утворені (могли утворитись) в результаті контакту з мотошоломом, що долучений до матеріалів справи як речовий доказ, і проведення експертизи доручити експертам Волинського обласного бюро судово-медичної експертизи (Волинська область, місто Луцьк, проспект Волі, 1), в розпорядження експертів надати необхідні матеріали кримінального провадження. В обґрунтування клопотання зазначає, що експертом ОСОБА_9 було не в повній мірі використано надані йому державою можливості задля отримання відповідей на поставлені слідчою запитання під час проведення судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_8 , а тому експерт допустив неповноту експертизи, котра не була усунута в результаті його допитів. Так, експерт у судовому засіданні, відповідаючи на його запитання стосовно незалучення ним до проведення експертизи судово-медичного експерта-криміналіста, повідомив, що не володіє інформацією про те, куди саме та до якої конкретно установи скеровувати такі об`єкти як ділянки уражених частин тіла для детального, точного та достовірного отримання відомостей стосовно механізму та знаряддя утворення тілесних ушкоджень потерпілого при тому, що висновок за № 85 від 15.09.2022 року в цій частині носить виключно вірогідний характер, не даючи конкретних відповідей на поставлені запитання. Тобто, ОСОБА_9 не заперечував факт необхідності залучення іншого фахівця задля достовірного встановлення знаряддя злочину і уточнення кількості критичних ударів цим знаряддям, однак таке не відбулось в ході досудового розслідування виключно через необізнаність, в яку експертну установу необхідно звертатись. Зазначене свідчить про поверхневе й неповне встановлення фактичних даних у кримінальному провадженні та призводить до існування декількох версій розслідуваної події, жодна з яких в ході судового розгляду не була категорично спростована, а відтак може мати місце неоднозначне тлумачення перебігу подій 08.07.2022. Крім того, експерт під час допиту повідомляв про те, що потерпілий ОСОБА_8 не міг падати чотири рази, а тому закрита черепно-мозкова травма могла утворитись внаслідок чотирьох контактів з тупим предметом (предметами) з обмеженою чи необмеженою контактуючою поверхнею. Всупереч такому висновку експерта, у судовому засіданні очевидці та сам обвинувачений повідомляли про те, що потерпілий неодноразово падав з висоти власного зросту, що вказує на не усунуту в ході судового розгляду суперечливість джерел фактичних даних (показань свідків, обвинуваченого та експерта). Отже, фактично експерт не зміг ідентифікувати механізм утворення закритої черепно-мозкової травми потерпілого, достовірно не встановив предмету (або ж предметів), за взаємодії з яким (якими) така травма утворилась, що в цілому не виключає існування версії подій 08.07.2022, про яку стверджує обвинувачений, та, відповідно, однозначно не підтверджує, версії, висунутої стороною обвинувачення. Тобто, за результатами проведеної судово-медичної експертизи ОСОБА_9 не вдалось однозначно ідентифікувати предмет, яким спричинено травми на тілі ОСОБА_8 , котрі призвели до смерті останнього. З метою достовірного встановлення кількості ударів, які спричинені ОСОБА_8 саме мотошоломом, необхідно провести експертизу, на вирішення якої поставити питання: Які саме з виявлених на голові трупа ОСОБА_8 тілесні ушкодження (висновок № 85 від 15.09.2022 року) утворені (могли утворитись) в результаті контакту з мотошоломом, що долучений до матеріалів справи як речовий доказ? Метою медико-криміналістичної експертизи є точне визначення знарядь травми, виду пошкодження на тілі та одязі, його механізму, ідентифікація предметів, що спричинили травму, чи їх диференціювання, ототожнення особи, визначення природи мікрооб`єктів, слідів, накладень, а також відтворення ситуації, в якій були заподіяні пошкодження. Кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях. Одним з найбільш важливих серед принципів, закріплених в п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є принцип процесуальної рівності. Як визначив Європейський суд з прав людини у справі «Ноймайстер проти Австрії» (1968), кожна сторона під час розгляду справи повинна мати рівні можливості та жодна із сторін не повинна мати якихось вагомих переваг над опонентом. Європейський суд з прав людини визнав порушення ст. 6 Конвенції у випадках, коли національні суди ухвалювали рішення, коли було відмовлено у можливості представити певні докази «Жійзельс проти Бельгії» (1997) та «Мантованеллі проти Франції» (1997), зокрема, висновки експертів «Бьоніш проти Австрії» (п. 32 рішення від 6 травня 1985 року). Ключовим у принципі рівних можливостей є те, що суди мають довести готовність забезпечувати ефективне здійснення гарантованих у ст. 6 Конвенції прав. У справі «Matytsina v. russia» (заява № 58428/10) 27.03.2014 року ЄСПЛ розглянув багато аспектів щодо рівності сторін у використанні експертних доказів, в тому числі можливості отримання альтернативних висновків експертів (фахівців), призначення судом додаткових (повторних) експертиз та допиту експертів. Уп. 169 рішення у цій справі ЄСПЛ вказав, що правила допустимості експертних доказів не повинні позбавляти сторону захисту можливості ефективно оскаржити їх, зокрема, шляхом залучення до справи або отримання інших думок і висновків. За певних обставин відмова в праві провести альтернативну експертизу речових доказів може розглядатися як порушення п. 1 ст. 6 Конвенції. Згідно з пунктами 175, 183, 188-189, 193-194 вищевказаного рішення «...коли почався судовий розгляд, суд мав у своєму розпорядженні тільки висновки експертів, отримані стороною обвинувачення без участі сторони захисту. Саме по собі це не суперечить Конвенції, за умови, що в ході судового процесу у захисту були відповідні процесуальні інструменти для того, щоб дослідити ці докази і ефективно оскаржити їх у судовому засіданні..., ...у виняткових випадках необхідність отримання ще одного експертного висновку з того чи іншого важливого аспекту справи може бути само собою зрозумілою, і відмова суду отримати експертні докази за клопотанням захисту може зробити судовий розгляд несправедливим... .Суд зазначає, що відповідно до національного законодавства захист не володіє тими ж правами, що і сторона обвинувачення, в частині отримання висновків експертів. Судова експертиза може бути проведена або за постановою слідчого (який є основним процесуальним опонентом захисту) або через суд. Захист лише може клопотатися про проведення судової експертизи, пропонувати експертів, а також питання для постановки перед експертами... Право призначати експертизу, вибирати експертів, надавати в їх розпорядження оригінали матеріалів і речові докази і формулювати питання належить слідчому чи судді. Судячи з обставин даної справи, сторона обвинувачення і суд можуть відхилити клопотання про проведення додаткової експертизи відносно тієї чи іншої особи або питання без особливих пояснень, мотивуючи відмову тим, що, на їхню думку, в справі для них і без того зрозуміло... Інша можливість полягає в тому, що захист може звернутися за допомогою до «фахівців» ... Однак очевидно, що статус «фахівця» в національному законодавстві відрізняється від статусу «експерта». Хоча фахівець може «роз`яснювати сторонам і суду питання, що входять до його професійної компетенції», його основна функція полягає в наданні допомоги суду і сторонам у проведенні слідчих дій, які вимагають спеціальних навичок або знань.... Фахівець не проводить дослідження речових доказів; він може висловити лише «судження», в той час як експерт формулює «висновки» ... Якщо потрібне проведення дослідження з використанням спеціальних знань у науці або техніці, суд повинен призначити «експерта», а не «спеціаліста». У цілому, хоча висновки «спеціаліста» і «експерта» можуть використовуватися в якості доказів у справі і обидва вони можуть бути фахівцями в тій чи іншій області, роль фахівця і вагомість його висновку не ідентичні, на думку Суду, ролі і вагомості укладення «експерта»... Суд наголошує, що різний процесуальний статус «фахівця» і «експерта» в національному праві не приводить у всіх випадках автоматично до порушення п. І статті 6 Конвенції. Крім того, у національного законодавця в принципі є законні підстави для встановлення певних правил відносно того, як захист може збирати і представляти свої власні експертні докази в суді....Проте в даному випадку відмінність між зазначеними статусами в поєднанні з іншими обмеженнями, пов`язаними з експертними доказами, з якими захист стикався в ході всього процесу, поставили захист в кінцевому підсумку в несприятливе становище в порівнянні з обвинуваченням. Суд нагадує, що експертні докази, зокрема, висновок № 1 170, грали ключову роль у версії обвинувачення. Захист не брав участь у процесі отримання висновків експертів на стадії розслідування. Обвинувачення і суд відмовили захисті в загальних виразах у проведенні додаткової експертизи. Нарешті, захист практично не мав можливості оскаржити ці висновки, використовуючи власні контрдокази. Захист мав лише можливість звернутися за допомогою фахівців, чий статус нижчий, ніж у експертів...». Аналогічно і в даному кримінальному провадженні сторона захисту була позбавлена можливості самостійного залучення експерта задля отримання відповіді на порушене у цьому клопотанні запитання, що в цілому вказує на порушення балансу прав сторін та свідчить про недотримання права на справедливий судовий розгляд. Зважаючи на неможливість самостійного залучення стороною захисту відповідного експерта у зв`язку із утриманням обвинуваченого під вартою, в силу чого останній не має жодних доходів, та отриманням відповіді з експертної установи про можливість отримання лише висновку спеціаліста, котрий по статусу є нижчим від висновку експерта та взагалі не є джерелом фактичних даних (правовий висновок Верховного Суду, викладений в постанові від 29.05.2023 року у справі № 583/877/21), а також те, що для вирішення питань, які мають істотне значення для даного кримінального провадження, потрібні спеціальні знання, доцільним є призначення відповідної експертизи, що свідчить про підставність клопотання.

Захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання підтримали повністю з викладених у ньому підстав.

Прокурор ОСОБА_3 , потерпілий ОСОБА_6 та представник потерпілого ОСОБА_7 у судовому засіданні проти призначення у справі судової медико-криміналістичної експертизи заперечили, посилаючись на наявність у кримінальному провадженні висновку судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_8 (№ 85 від 15 вересня 2022 року) та на затягування стороною захисту розгляду кримінального провадження.

Заслухавши доводи захисника та обвинуваченого, пояснення прокурора, згідно з якими тілесні ушкодження могли також бути нанесені не лише мотошоломом, але й кулаком, думку потерпілого та його представника, які заперечили проти призначення експертизи з підстав тривалого, на їх думку, розгляду справи, суд дійшов висновку, що клопотання захисника належить задовольнити, зважаючи на таке.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження. Однією із загальних засад кримінального провадження є змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1, 2, 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Зберігаючи об`єктивність та неупередженість суд створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 242, ст. 243, частин 1, 3 ст. 332 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених ст. 244 КПК України, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно з обвинувальним актом обвинуваченому ОСОБА_4 у вину ставиться, зокрема, те, що він, утримуючи в руці мотошолом, наніс ОСОБА_8 не менше чотирьох ударів у життєво-важливий орган - голову, чим спричинив останньому закриту черепно-мозкову травму у вигляді підшкірного крововиливу в лівій скронево-тім`яній ділянці голови, синця, садна, поверхневої рани в ділянці зовнішнього кута правого ока, садна в ділянці лоба зліва, синця в ділянці зовнішнього кута лівого ока; крововиливів на внутрішній поверхні м`яких тканин голови; крововиливу в лівий скроневий м`яз; субарахноїдальних вогнищевих крововиливів в лівій та правій тім`яній ділянці головного мозку, крововиливу з поширенням в борозну в лівій потиличній ділянці, крововиливів в стовбуровій частині головного мозку, субарахноїдальних крововиливів мозочка та дрібно вогнищевих крововиливів в речовині мозочка, в результаті чого умисно протиправно заподіяв смерть ОСОБА_8 . Причиною смерті ОСОБА_8 стала закрита черепно-мозкова травма, яка супроводжувалася крововиливами під оболонки та тканину головного мозку, що призвело до розвитку травматичного набряку та здавлення головного мозку.

В абзаці 3 підсумків висновку судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_8 (№ 85 від 15 вересня 2022 року), на який посилається у судовому засіданні прокурор як на доказ вини обвинуваченого та як на відсутність підстав для задоволення клопотання захисника зазначається, що закрита черепно-мозкова травма утворилася внаслідок дії чи взаємодії тупого предмету (предметів) з обмеженою чи необмеженою контактуючою поверхнею, без слідів її відображення з ділянками голови, за механізмом удар в мінімальній кількості чотирьох травмуючих дій, враховуючи стан та характер ушкоджень, вони утворились в короткий проміжок часу до настання смерті, який вимірюється хвилинами, не виключено до 1 години. В даному конкретному випадку закрита черепно-мозкова травма, що супроводжувалася крововиливами під оболонки та тканину головного мозку привела до травматичного набряку головного мозку.

У п. 6 підсумків зазначеного висновку на поставлене слідчим запитання: Чи могли виникнути виявленні на тілі ОСОБА_8 тілесні ушкодження під час обставин, зазначених у фабулі постанови, зокрема внаслідок нанесення удару мотошоломом на відмаш експерт надав таку відповідь: «Враховуючи характер тілесних ушкоджень п. 1 в ділянці волосяної частини голови та обличчя та поліморфізм поверхні мотошолома не виключається утворення тілесних ушкоджень справа та зліва на голові та обличчі в кількості не менше двох».

В абзаці 2 підсумків цього висновку зазначається, що при проведенні судово-медичного дослідження трупа ОСОБА_8 виявлені дві наступні групи тілесних ушкоджень: п. 1 закрита черепно-мозкова травма у вигляді підшкірного крововиливу в лівій скронево-тімяній ділянці голови, синець, садно, поверхнева рана в ділянці зовнішній кут правого ока, садна в ділянці лоба зліва, синець в ділянці зовнішній кута лівого ока; крововиливи на внутрішній поверхні м`яких тканин голови; крововилив в лівий скроневий м`яз; субарахноїдальних вогнищевих крововиливів в лівій та правій тім`яній ділянці головного мозку, крововилив з поширенням в борозну в лівій потиличній ділянці, крововиливи в стовбуровій частині головного мозку, субарахноїдальні крововиливи мозочка та дрібно вогнищевих крововиливів в речовині мозочка (акт судово-гістологічного дослідження № 469 від 19.07.2022). п. 2 подряпини обличчя, синці та садна в ділянці верхніх та нижніх кінцівок і спини.

З огляду на вищезазначене, суд дійшов висновку, що обставини, на які посилається захисник у клопотанні, щодо механізму утворення тілесних ушкоджень, які стали причиною смерті особи, визначення ушкоджувального предмета (знаряддя травм) мають важливе значення для кримінального провадження, та для їх з`ясування необхідні спеціальні знання, а тому враховуючи, що судова медико-криміналістична експертизи у кримінальному провадженні не проводилася, а також з метою всебічного, повного та об`єктивного розгляду кримінального провадження, є доцільним та необхідним клопотання задовольнити, призначити у кримінальному провадженні зазначену експертизу, на вирішення якої поставити вказане захисником питання, що забезпечить виконання встановлених ст. 2 КПК України завдань кримінального провадження.

Проведення експертизи належить доручити експертам Волинського обласного бюро судово-медичної експертизи та для її проведення надати експертам матеріали кримінального провадження і мотошолом, який є речовим доказом та був оглянутий у судовому засіданні під час дослідження доказів, експертів попередити про відповідну кримінальну відповідальність.

Керуючись ст.ст. 242, 332, 350 КПК України, суд,-

постановив:

Клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення судової медико-криміналістичної експертизи речового доказу задовольнити.

Призначити у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, судову медико-криміналістичну експертизу речового доказу, проведення якої доручити експертам Волинського обласного бюро судово-медичної експертизи (Волинська область, місто Луцьк, проспект Волі, 1.

На вирішення експертизи поставити таке питання:

Які саме з виявлених на голові трупа ОСОБА_8 тілесні ушкодження (висновок № 85 від 09.07.2022 - 15.09.2022, Т. 3, а.п. 228-231) утворені (могли утворитись) в результаті контакту з мотошоломом, що є речовим доказом у кримінальному провадженні?

Надати експертам матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 8 липня 2022 року за № 0000223, про обвинувачення ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, та речовий доказ у цьому кримінальному провадженні, - мотошолом.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України за завідомо неправдивий висновок та за ст. 385 КК України за відмову без поважних причин від виконання покладених на експерта обов`язків.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти цієї ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України, тобто на судове рішення, прийняте за наслідками розгляду кримінального провадження.

Дата проголошення повного тексту ухвали - 16 год. 19 липня 2023 року.

Головуючий: ОСОБА_1