Провадження № 1-кс/947/8549/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.07.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000106 від 15.02.2023року, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000106 від 15.02.2023року, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 24.05.2023 року на транспортний засіб марки «BMW520D», 2001 року випуску, синього кольору, vin НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_4 .

В обґрунтування вимог клопотання особа, що з ним звернулась, вказує на те, що вказаний транспортний засіб на праві приватної власності належить ОСОБА_4 . Останній вказаний автомобіль придбав за договором, укладеним в ТСЦ у 2021 році та установленому законом порядку право власності на транспортний засіб було зареєстровано 28.08.2021 року, тобто задовго до початку подій, за обставинами яких здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000106 від 15.02.2023року. Крім того, зазначений автомобіль був придбаний у попереднього власника на підставі договору купівлі-продажу. Адвокат ОСОБА_3 зауважує, що під час придбання автомобіля жодної довіреності, посвідченої начебто консульськими посадовими особами, що працюють у дипломатичних представництвах консульських установах України не використовувалось.

Більше того, адвокат ОСОБА_3 зазначає, що зазначений автомобіль марки «BMW520D» не є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберігає на собі сліди та не містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування, а тому не відповідає критеріям ст. 98 КПК України.

Разом з цим, власник арештованого автомобіля ОСОБА_4 не має жодного процесуального статусу в рамках означеного кримінального провадження.

З огляду на вищевикладене у сукупності, адвокат ОСОБА_3 зазначає, що ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Одеси є необґрунтованою, а тому арешт, накладений на автомобіль, який належить ОСОБА_4 , підлягає скасуванню.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, проте від неї до суду надійшла заява про розгляд поданого клопотання без її участі.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про час та дату судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується відповідним листом. Про поважність причин неявки суд не повідомляв.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя зазначає, що на даний час досудове розслідування кримінального провадження триває, кінцеве рішення ще не прийняте, арештоване майно відповідає критеріям речових доказів, а відтак у випадку скасування арешту майна, існує ризик можливого його відчуження в цілях подальшого ймовірного уникнення передбаченої законом відповідальності за ймовірно вчинені дії у випадку підтвердження їх факту у встановленому законом порядку.

Разом з тим, особа, яка подала клопотання на розгляд слідчому судді не додала до клопотання доказів в обґрунтування того, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що правових підстав для скасування арешту майна не має, а тому подане клопотання задоволенню не підлягає.

Таким чином, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000106 від 15.02.2023року відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1