КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 760/7785/23 Головуючий в 1 інст.: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/824/2664/2023 Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційними скаргами, з доповненнями прокурора у кримінальному провадженні №0000027 - прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 07 квітня 2023 року, щодо

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, одруженого, проживаючого за адресою:АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

захисника ОСОБА_9 ,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 07 квітня 2023 року частково задоволено клопотання та відмовлено у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави.

Розмір застави визначено у сумі 107 360,00 грн. (сто сім тисяч триста шістдесят гривень), що становить сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Покладено на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 06.06.2023, включно, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною їх вимогою;

- не відлучатися з м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснено, що підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Контроль за виконанням ухвали покладенона Солом`янську окружну прокуратуру м. Києва.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, прокурор Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , подали апеляційні скарги.

Прокурор Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , в поданій апеляційній скарзі, з доповненнями просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою задовольнити клопотання слідчого, погоджене прокурором, про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити заставу в розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720 грн.

Захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , в поданій апеляційній скарзі просить скасувати оскаржувану ухвалу та застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покласти на нього обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та/або суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- не відлучатися із території Київської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді;

- утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

Повернути заставу внесену відповідно до ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 07 квітня 2023 року в справі № 760/7785/23 заставодавцю.

На обґрунтування вимог апеляційної скарги, з доповненнями прокурор зазначає, що висновки суду першої інстанції не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, а саме слідчий суддя не взяв до уваги докази, які могли істотно вплинути на його висновки.

Апелянт вказує на те, що сторона обвинувачення в судовому засіданні довела обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Проте судом не взято до уваги обставини, викладені у клопотанні, які дають підстави вважати обґрунтованими ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи наявність не одного, а декількох обґрунтованих ризиків, обставини вчинення кримінального правопорушення, яке згідно повідомленої ОСОБА_8 підозри, вчинено із застосуванням вимагання, сторона обвинувачення вважає переконливим, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, тому застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим.

В доповненнях до апеляційної скарги прокурор також зазначає, що слідчим суддею помилково, на думку сторони обвинувачення, зроблено висновок про те, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини не були достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Зокрема, слідчим суддею не взято до уваги обставини, що наводились стороною обвинувачення у своєму клопотанні і які істотно впливали на висновки, це зокрема вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний ОСОБА_8 із наданих йому копій матеріалів клопотання дізнався про обсяг проведених стосовно нього слідчих та негласних слідчих дій і усвідомлює їх значення для доказування його вини, як і тяжкість покарання, що йому загрожує у випадку визнання його винуватим, а відтак ця обставина впливатиме на його бажання та наміри переховування від органу досудового розслідування та суду.

Також слідчим суддею, на думку сторони обвинувачення, під час оцінки обставин, що наводились під час розгляду клопотання, суттєво перебільшено значення соціальних зв`язків ОСОБА_8 , у тому числі наявність у нього родини та утриманців, що згідно висновків слідчого судді, нейтралізовувало аргументи сторони обвинувачення на користь необхідності застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Окрім цього, стороною обвинувачення у своєму клопотанні в рамках обґрунтування ризику можливості підозрюваним переховуватись від органів досудового розслідування та суду було наголошено слідчому судді на тому, що підозрюваний ОСОБА_8 є колишнім працівником правоохоронного органу, а саме співробітником підрозділу внутрішньої безпеки Державної фіскальної служби. Отже, ОСОБА_8 добре обізнаний із роботою правоохоронних органів, що безперечно надаватиме йому можливість ефективноуникати негативних наслідків невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

І такі дії ОСОБА_8 за період від постановлення ухвали слідчим суддею, якою відмовлено у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, до моменту розгляду цієї апеляційної скарги вже вживаються, а саме ОСОБА_8 без поважних причин не являється на виклик прокурора та уникає отримання повісток, що направлялись йому поштовим зв`язком. Такі дії є нічим іншим як переховуванням від органу досудового розслідування, що як відомо, не обов`язково повинно бути пов`язаним зі зміною місця проживання чи перебування, у тому числі шляхом перетину державного кордону.

Таким чином, наведені докази не були взяті до уваги слідчим суддею, що призвело до невірних висновків і прийняття рішення за клопотанням, яке невідповідає фактичним обставинам кримінального провадження.

На обґрунтування вимог апеляційної скарги, захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , зазначає, що оскаржувана ухвала є незаконною та необґрунтованою.

Апелянт вказує на те, що поза увагою слідчого судді залишилися аргументи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри. Клопотання про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу не відповідає вимогам ст. 184 КПК України, оскільки не містить виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини (п. 5 ч. 1 ст. 184 КПК України).

Слідчим, прокурором у клопотанні не обґрунтовано недостатність застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, окрім як тримання під вартою.

Проте до підозрюваного ОСОБА_8 у даному кримінальному провадженні раніше не застосовувалися жодні інші запобіжні заходи, тому будь-який інший, більш м`який запобіжний захід забезпечить виконання останнім процесуальних обов`язків підозрюваного. До підозрюваного можна застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Така позиція сторони захисту зумовлена тим, що ОСОБА_8 має постійне місце реєстрації та проживання, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, вищу освіту, на його утриманні матір та батько, дружина, що є особами похилого віку та потребують піклування.

Також у суді стороною захисту зазначалось, що у зв`язку із тим, що на сьогоднішній день Україна перебуває у стані війни у зв`язку із збройною агресією російської федерації та періодично місто Київ перебуває під обстрілами балістичними ракетами, про що свідчать загальнодоступні новини у засобах масової інформації, інтенсивність повітряної тривог та зазначалось, що у ДУ «Київській слідчий ізолятор» під час повітряних тривог не здійснюється евакуація до бомбосховищ тимчасово затриманих осіб, які перебувають у зазначеній установі, що на пряму ставить під загрозу життя особи, яка утримується у слідчому ізоляторі, тобто фактично ігнорується головна засада Конституції України, яка зазначає що найвищою цінністю є життя і здоров`я особи.

Обрання запобіжного заходу у вигляді застави в контексті необґрунтованості підозри та розрізі загального економічного стану в Державі та зокрема у ОСОБА_8 , який має на утриманні дитину та батьків похилого віку створює додатковий тягар, як для ОСОБА_8 та і для всієї родини. На думку сторони захисту це є не виправданим, не об`єктивним, та фактично однобічним.

Заслухавши доповідь судді, доводи прокурора, який підтримав свою апеляційну скаргу, з доповненнями та просив її задовольнити, з наведених в ній підстав та заперечував щодо задоволення апеляційної скарги сторони захисту, доводи захисника та підозрюваного, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги, з доповненнями прокурора та підтримали апеляційну скаргу сторони захисту, просили задовольнити її з наведених в ній підстав, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційних скарг сторони обвинувачення та захисту, колегія суддів прийшла до наступних висновків.

Як убачається з матеріалів судового провадження, що слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000027, внесеного 07.02.2023 за підозрою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 , відповідно до наказу в.о. начальника Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області №27-К від 02.01.2023, обіймаючи посаду заступника начальника відділу фітосанітарних заходів на кордоні управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області, тобто, згідно примітки 2 до ст. 368 КК України, примітки 1 до ст. 364 КК України, ст. 6 Закону України «Про державну службу», будучи службовою особою, оскільки обіймає постійно в органі державної влади посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій та є керівником структурного підрозділу державного органу, упродовж часу з 03.02.2023 по 06.04.2023 вчинив умисний злочин у сфері службової діяльності при наступних обставинах.

03.02.2023 близько 09 год. ОСОБА_10 на виконання договорів про надання митно-брокерських послуг, укладених із ТОВ «Фруктус Нобіліс», ТОВ «Престиж Фрут Компані», ТОВ «Фудком» та ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет» з використанням механізму «єдиного вікна» подано до Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області заяви про проведення фітосанітарних заходів, передбачених Законом України «Про карантин рослин», щодо вантажу фруктів, які імпортувались на чотирьох вантажних автомобілях і митницею призначення яких був митний пост «Східний», розташований за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Мартусівка, вул. Промислова, 72, після чого одержав повідомлення фітосанітарного інспектора про проведення огляду вантажів об 11 год. 03.02.2023 на території зони митного контролю вказаного митного посту.

При цьому, ОСОБА_8 як заступник начальника відділу фітосанітарних заходів на кордоні управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області та як безпосередній керівник фітосанітарного інспектора, якому було доручено здійснення фітосанітарних заходів стосовно вищевказаних вантажів фруктів, 03.02.2023 об 11 год. прибув на територію митного посту «Східний» для участі у огляді цих вантажів.

Під час цього огляду, ОСОБА_8 , реалізовуючи свій злочинний умисел щодо протиправного збагачення, під час розмови із ОСОБА_10 повідомив останньому, що для того, щоб підлеглі йому фітосанітарні інспектори не створювали перешкоди у виді тривалого проведення фітосанітарних заходів щодо вантажів, митно-брокерські послуги щодо яких надаються ОСОБА_10 , у тому числі не застосовували розширений фітосанітарний контроль вантажів, що є об`єктами регулювання, ОСОБА_10 слід передавати грошові кошти ОСОБА_8 як неправомірну вигоду за здійснені його підлеглими фітосанітарні заходи за кожен вантаж, що є об`єктом регулювання згідно Закону України «Про карантин рослин».

У свою чергу ОСОБА_10 , будучи обізнаним із тим, що ОСОБА_8 обіймає посаду заступника начальника відділу фітосанітарних заходів на кордоні управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області та є безпосереднім керівником фітосанітарних інспекторів, які проводять фітосанітарні заходи щодо вантажів, митно-брокерські послуги щодо яких надає ОСОБА_10 , усвідомлював, що ОСОБА_8 уповноважений надавати вказівки таким інспекторам щодо обсягу проведення фітосанітарних заходів, таким чином впливаючи на тривалість фітосанітарних заходів та, відповідно, ефективність виконання ОСОБА_10 своїм обов`язків згідно договорів про надання митно-брокерських послуг. Враховуючи ці обставини, ОСОБА_10 вимушений був погодитись на вимогу ОСОБА_12 про надання неправомірної вигоди.

У подальшому, 02.03.2023 близько 16.30 год. ОСОБА_8 , перебуваючи на території стоянки для автомобілів торгово-розважального центру «Піраміда», що розташована за адресою: м. Київ, вул. Олександра Мишуги, 4, одержав від ОСОБА_10 грошові кошти в сумі 13200 гривень як неправомірну вигоду за безперешкодне проведення фітосанітарними інспекторами відділу фітосанітарних заходів на кордоні управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області упродовж лютого 2023 року фітосанітарних заходів 66 вантажів, митно-брокерські послуги стосовно яких надавались ОСОБА_10 .

Продовжуючи діяти умисно, з корисливих мотивів, 06.04.2023 близько 14.00 год. ОСОБА_8 , перебуваючи на території стоянки для автомобілів торгово-розважального центру «Космо-Мультимол», що розташована за адресою: м. Київ, вул. Вадима Гетьмана, 6, одержав від ОСОБА_10 грошові кошти в сумі 10800 гривень як неправомірну вигоду за безперешкодне проведення фітосанітарними інспекторами відділу фітосанітарних заходів на кордоні управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області упродовж березня 2023 року фітосанітарних заходів 54 вантажів, митно-брокерські послуги стосовно яких надавались ОСОБА_10

06.04.2023 о 16:36 год. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , фактично затриманого відповідно до ст. 209 КПК України о 14:00 год., було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

06.04.2023 о 20:48 год. ОСОБА_13 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

07.04.2023 старший слідчий слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_14 , за погодженням із прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із визначенням розміру застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з покладенням обов`язків, які зазначені в клопотанні у випадку внесення застави.

Обґрунтовуючи дане клопотання, слідчий вказав, що постановлено питання про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до десяти років, та існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

07.04.2023 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва частково задоволено вказане клопотання слідчого, відмовлено у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави, яка визначена у сумі 107 360,00 грн. (сто сім тисяч триста шістдесят гривень), що становить сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, із покладенням на останнього обов`язків у разі внесення застави, які визначено даною ухвалою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , перевірялись при розгляді клопотання. При цьому був допитаний підозрюваний, вислухані доводи прокурора та заперечення захисника, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав застосування саме такого запобіжного заходу, передбачених статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України, судом також враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 ,у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, характеризуючі дані про особу підозрюваного, в їх сукупності.

Перевіряючи доводи та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, всупереч твердженням сторони захисту, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 ,кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_8 , у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, слідчим суддею зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У даному кримінальному провадженні, зв`язок підозрюваного ОСОБА_8 ,з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_8 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до нього такого різновиду заходів забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід, з метою здійснення подальшого розслідування.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Разом з тим, як правильно зазначив в ухвалі слідчий суддя, з чим погоджується і колегія суддів, що прокурором достатньо не обґрунтовано та не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, окрім виняткового, буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому враховуючи у відповідності до ч. 1 ст. 178 КПК України вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_8 ,інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання, особу підозрюваного, в їх сукупності, слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку про можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, а саме застави.

Згідно ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Враховуючи викладене, слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку про те, що у задоволенні клопотання слідчого слід відмовити.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку про те, що підстави і обставини, з яких суд відмовив у задоволенні клопотання слідчого, є достатньо обґрунтованими, оскільки вони вказують на те, що слідчий у клопотанні та прокурор в суді першої інстанції в повному обсязі не довели суду обставини, які виправдовують обмеження права ОСОБА_8 на свободу. Слідчий суддя дійшов правильного висновку про відсутність підстав для застосування виняткового запобіжного заходу, оскільки запобіжний захід у вигляді застави є необхідним і таким, що забезпечить на даному етапі досудового розслідування виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, але не доведе обставини недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

При здійсненні вибору між залишенням під вартою та звільненням презумпція залишається за звільненням (Bykov v. Russia п. 61).

З урахуванням положень ст.ст. 177, 178 КПК України, п. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод суду належало з`ясувати чи тримання ОСОБА_8 ,під вартою до судового розгляду справи є тим запобіжним заходом, який забезпечив би його належну процесуальну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків та чи не було можливості обмежитися в даному випадку застосуванням менш суворого запобіжного заходу, що, як вважає колегія суддів, було правильно зроблено слідчим суддею. За таких обставин, необхідності обмеження права особи на свободу, передбаченого кримінальним процесуальним законом України, ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження немає.

Посилання прокурора на тяжкість злочинів та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не можуть бути підставами для скасування судового рішення, оскільки сама по собі тяжкість злочину не може бути єдиною підставою для застосування виключного запобіжного заходу, при цьому слідчим суддею було враховано наявність ризиків неправомірної поведінки підозрюваного в межах їх доведеності з урахуванням даних про особу підозрюваного.

Сама по собі тяжкість злочину, в якому підозрюється особа, не може бути підставою для обґрунтованого твердження про можливу втечу цієї особи (Piruzyan v. Armenia п. 95).

З огляду на викладене, зазначені в апеляційній скарзі підстави, з яких прокурор просить скасувати ухвалу суду не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи, оскільки слідчий суддя, розглядаючи клопотання сторони обвинувачення, всебічно з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому заслухав пояснення, як сторони обвинувачення, так і сторони захисту та навів в ухвалі мотиви прийнятого рішення.

При цьому колегія суддів бере до уваги також, що слідчим суддею роз`яснено підозрюваному ОСОБА_8 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Твердження захисника про те, що застосування запобіжного заходу у вигляді застави в контексті необґрунтованості підозри та розрізі загального економічного стану в Державі та зокрема у ОСОБА_8 який має на утриманні дитину та батьків похилого віку створює додатковий тягар, як для ОСОБА_8 так і для всієї родини, що на думку сторони захисту не є виправданим, не об`єктивним, та фактично однобічним, також не є підставою для скасування оскаржуваної ухвали, виходячи з наступного.

Як вбачається з оскаржуваної ухвали слідчий суддя, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, особи підозрюваного ОСОБА_8 , його майновий та сімейний стан (одружений, працює на посаді заступника начальника відділу фітосанітарних заходів на кордоні управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області), а також те, що він раніше не судимий, вважав обґрунтованим та достатнім задля забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_8 застосувати до нього запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 107 360,00 грн. (сто сім тисяч триста шістдесят гривень), що становить сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та зобов`язати його прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою.

Враховуючи вищевказане та дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, зважаючи, що надані органом досудового розслідування докази про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, які є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винуватим, враховуючи доведеність в ході розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя прийшов до вірного висновку, що клопотання слідчого в частині застосування запобіжного заходу у вигляді застави є обґрунтованим та підлягало частковому задоволенню.

Таким чином, слідчим суддею при розгляді клопотання були повно та об`єктивно досліджені всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбаченихстаттею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах:

1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа. Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, ризики неналежної процесуальної поведінки підозрюваного з часом зменшуються ("Ткачов проти України" від 13.12.2007 p.).

Тому такий розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_8 , колегія суддів не вбачає.

Всі інші підстави підлягають з`ясуванню судом під час розгляду справи по суті.

Порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, по справі не вбачається.

На підставі викладеного, рішення слідчого судді є законним, оскільки ухвалене згідно з дотриманням вимог кримінального процесуального закону та обґрунтованим, оскільки ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та оціненими судом, а тому апеляційні скарги, з доповненнями прокурора та захисника - задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 176-178, 179, 182-183, 193, 194, 404, 405, 407, 418 ч. 1, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, -

п о с т а н о в и л а:

Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 07 квітня 2023 року, - залишити без зміни, а апеляційні скарги, з доповненнями прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ ________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3