Справа номер №303/4631/23
Провадження №1-кс/303/684/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2023 року м. Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчої ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисниці ОСОБА_6 , розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному 10.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000540,

В С Т А Н О В И В:

Слідча ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється в тому, що він, 29.04.2023 близько 14 год. 00 хв., знаходячись в м. Мукачево по вул. Миру, діючи умисно, з корисливих спонукань, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків, знаючи що відповідно до указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, шляхом вільного доступу, переконавшись, що його дії є непомітними для сторонніх осіб та потерпілого ОСОБА_7 , таємно викрав з кишені останнього мобільний телефон марки «Realme» моделі «C21-Y», чорного кольору, вартість якого згідно висновку експерта від 11.05.2023 становить 2600,00 гривень,чим спричинив ОСОБА_7 матеріальної шкоди.

Крім цього, 20.05.2023 близько 13 год. 00 хв., ОСОБА_5 , знаходячись на території ринку «ГІД», що в м. Мукачево по вул. Т. Масарика, навпроти торгового прилавку №4241, діючи умисно, з корисливих спонукань, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків, знаючи що відповідно до указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний, шляхом вільного доступу, переконавшись, що його дії є непомітними для сторонніх осіб та потерпілої ОСОБА_8 , таємно викрав з прилавку гаманець у якому знаходилися грошові кошти в сумі 1300 гривень, чим спричинив ОСОБА_9 матеріальної шкоди на вказану суму.

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно та в умовах воєнного стану.

Зважаючи на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 даного кримінального правопорушення, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує останньому в разі визнання його винуватим, наявність визначених п.1, 2, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України ризиків, з метою забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, слідчий просить задовольнити подане клопотання.

В судовому засіданні слідча та прокурор, кожен окремо, підтримали клопотання, просили суд його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтвердив вчинення злочинів. Просив не застосовувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обмежившись домашнім арештом.

Захисниця ОСОБА_6 підтримала свого підзахисного, просила суд обмежиться застосуванням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку сторін, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходжу до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів.

Європейський суд з прав людини зазначив, що орган судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачується. У цьому контексті ЄСПЛ нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також ЄСПЛ зазначив що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

При прийнятті рішення щодо наявності ризиків враховую відомості про особу та спосіб життя підозрюваного ОСОБА_5 , який ніде не працює, законного джерела доходів і засобів до існування не має, міцних соціальних зв`язків не набув, що в сукупності з тим, що ОСОБА_5 будучи раніше судимим за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України підозрюється у вчиненні злочину під час іспитового строку за вироком Свалявського районного суду від 20.07.2022, характеризує його як особу схильну до вчинення злочинів, та свідчить про високий рівень можливого переховування від органів досудового розслідування, суду, а тому приходжу до висновку про наявність достатніх підстав вважати щодо існування ризиків, передбачених п.1 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Наведений в клопотанні ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, жодним чином не обґрунтовано, а тому є безпідставним.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Приймаючи до уваги наявність достатніх підстав вважати щодо існування ризиків, передбачених п.1 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, зважаючи на тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим за висунутим обвинуваченням, особу останнього, який характеризується негативно, враховуючи суспільну небезпечність інкримінованого йому діяння та те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину під час іспитового строку, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 і відсутності підстав для застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, оскільки інший запобіжний захід може не запобігти вищевказаним ризикам, а відтак клопотання прокурора підлягає до задоволення.

При цьому, пунктом 2 ч. 5ст. 182 КПК України визначено розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчинені тяжкого злочину - від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вирішуючи питання щодо визначення розміру застави, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, приймаючи до уваги позицію прокурора висловлену останнім під час судового розгляду, вважаю, що у даному випадку необхідно визначити заставу у мінімальному розмірі - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст ст. 176-178, 182, 183, 192-194, 196-198, 211, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчої СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному 10.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000540 - задовольнити

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 21 липня 2023 року.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680,00 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , в разі внесення ним застави, такі обов`язки:

- прибувати за першою вимогою слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися за межі Мукачівського району без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною чи юридичною особою, окрім юридичної особи державної або комунальної власності або такої, що фінансується з місцевого, державного бюджету, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1