провадження № 1-кс/294/353/23
справа № 294/1422/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2023 року слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП №5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_3 , про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження № 0000183 від 07.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Дане клопотання обґрунтоване тим, що 06.07.2023 о 19 год. 36 хв., достовірно невстановлена особа, яка представилася як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , перебуваючи у невстановленому місці, користуючись мобільним терміналом з абонентським номером мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_1 , здійснила дзвінок на спецлінію «102» Головного управління Національної поліції в Житомирській області, де умисно повідомила завідомо неправдиву інформацію про підготовку вибуху (замінування) об`єкту критичної інфраструктури - приміщення Відділення поліції №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, що розташоване за адресою: м. Чуднів вул. Соборна, 5, Житомирського району Житомирської області, що загрожує загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідками.

07.07.2023 за даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000183 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.

В ході досудового розслідування особу, яка здійснила дзвінок на лінію «102» було встановлено. Ним виявився гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючий по АДРЕСА_2 . Останній добровільно видав належний йому мобільний телефон марки Nokia 1208, imei: НОМЕР_2 з сім картою ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_1 , за допомогою яких він здійснив дзвінок.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Оскільки вище вказане майно представляє собою важливе значення речового доказу у кримінальному провадженні і може бути використане як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, являються об`єктом кримінально протиправних дій, а тому, за результатами огляду місця події вказане майно вилучено до Відділення поліції №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області та постановою слідчого визнано речовими доказами.

Слідчий ОСОБА_3 до суду не з`явився, подав заяву, просить клопотання розглянути без його участі та задовольнити клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність задоволення даного клопотання, виходячи із нижчевикладеного.

У відповідності до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною 2 статті 131 КПК України передбачено такий вид заходів забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Слідчий суддя встановив, що клопотання подано слідчим із додержанням вимог статті 171 КПК України.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.(частина 1 статті 170 КПК України).

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також можливість використання, як доказів відомостей, що містяться у вказаному мобільному телефоні та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цього засобу у слідства виникла необхідність в накладенні арешту на вищевказане майно, а тому слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити вказане клопотання та накласти арешт на майно.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на: мобільний телефон марки Nokia imei: НОМЕР_2 та сім карту ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_1 , які добровільно видав ОСОБА_6 .

Заборонити ОСОБА_6 розпоряджатися, користуватися та відчужувати дане майно.

В рахунок забезпечення виконання ухвали, вказане майно помістити на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Відділення поліції №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1