Справа № 456/4386/23
Провадження № 1-кс/456/829/2023
УХВАЛА

слідчого судді

25 серпня 2023 року місто Стрий

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з начальником Жидачівського відділу Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР 17.08.2023 за №0000714,

встановив:

В обґрунтування клопотання слідча покликається на те, що 16.08.2023 року у ВП № 1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області із заявою звернулась ОСОБА_5 , яка просить вжити заходи до невідомої особи, яка в умовах воєнного стану та в період часу з 12.08.2023 по 14.08.2023 року шляхом вільного доступу з-під огорожі житлового будинку, що за адресою АДРЕСА_1 , викрала 10 туй, чим завдала матеріальної шкоди на суму 1300 грн. За даним фактом 17.08.2023 року внесено відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. 18.08.2023 слідчим, в присутності понятих, ОСОБА_6 та інших осіб було проведено огляд речей (предметів), під час якого було оглянуто 17 (сімнадцять) туй висотою 60-70 см кожна, та вилучено. 21.08.2023 винесена постанова про визнання вказаних матеріальних об`єктів речовим доказом відповідно до ст.100 КПК України. З огляду на викладене, є достатні підстави вважати, що вилучені речі є предметом вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, оскільки без такого вилучення існує реальна загроза зміни, спотворення або знищення речей. З метою збереження речових доказів виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно.

Слідча та прокурор не прибули у судове засідання, однак у клопотанні просять здійснювати його розгляд без їх участі, що не суперечить вимогам КПК України щодо розгляду цього клопотання.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, відповідно до вимог частини 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Вивчивши аргументи, викладені в клопотанні та додані до нього матеріали, суд доходить такого висновку.

Дослідженими у судовому засіданні обставинами справи встановлено, що відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 ст. 185 КК України, внесені до ЄРДР 17.08.2023 (а.к.5) Згідно протоколу огляду речей (предметів) від 18.08.2023, ОСОБА_6 добровільно видав працівникам поліції викрадені ним туї в кількості 17 шт. Від написання заяви про добровільну видачу ОСОБА_6 відмовився (а.к.6-7). Відповідно до розписки від 18.08.2023, ОСОБА_5 отримала від слідчого на зберігання речовий доказ, а саме туї в кількості 17 шт. (а.к.8). Постановою від 21.08.2023 17 туй визнано речовим доказом в кримінальному провадженні та передано на відповідальне зберігання (а.к.9). 18.08.2023 ОСОБА_6 допитано в якості свідка (а.к.10-12).

Вирішуючи питання підставності накладення арешту на майно суд зважає на вимоги статей 98 та 170 КПК України, які визначають поняття доказів, встановлюють підстави та порядок накладення арешту на майно.

З системного аналізу даних норм КПК України випливає, що арешт може бути накладено виключно на майно, щодо якого особа наділена правом на відчуження, розпорядження та/або користування.

Суд враховує, що стороною кримінального провадження належним чином обґрунтована правова підстава для арешту майна, дане майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, матеріали клопотання свідчать про наявну обґрунтовану підозру у вчиненні суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Клопотання про арешт майна подано у визначений КПК України строк.

З огляду на викладене та зважаючи на те, що арешт зазначеного в клопотанні майна є необхідним для досягнення його завдання та мети застосування, а саме: збереження цього майна та запобігання можливості його приховування, а також беручи до уваги те, що це майно у встановленому законом порядку визнано речовим доказом та передане на відповідальне сберігання, тому суд вважає, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись статями 98, 170, 172, 173, 372 КПК України,

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, на майно: 17 (сімнадцять) туй висотою 60-70 см кожна, які були вилучені під час огляду предмету 18.08.2023 року в ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жит. с. Вовчатичі Стрийського району.

Заборонити користування, розпорядження та відчуження на користь третіх осіб 17 (сімнадцятьма) туями висотою 60-70 см кожна до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню визначеною статтею 175 КПК України стороною кримінального провадження.

Копію ухвали негайно надіслати слідчому та особі, щодо майна якої вирішено питання про арешт.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1