УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.05.2023 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Путивль, Путивльського району, Сумської області, громадянину України, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_2 ,

якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Клопотання слідчого обґрунтовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 06.05.2023, у вечірній час доби, в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 перебували ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які спільно вживали спиртні напої у великій кількості та спілкувалися на вільні теми, серед яких розпочалося активне обговорювання теми війни на території України. Під час вказаної розмови ОСОБА_8 повідомила про те, що вона є снайпером російської федерації, що викликало негативну реакцію у ОСОБА_4 . Внаслідок чого у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 . Так, ОСОБА_4 , 06.05.2023, приблизно о 21 год. 30 хв., перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись на кухні в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 наніс ОСОБА_8 два удари кулаком правої руки в обличчя останньої, внаслідок чого ОСОБА_8 , втративши рівновагу, впала на підлогу. ОСОБА_4 , не припиняючи своїх протиправних дій, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки, у вигляді тяжких тілесних ушкоджень, та бажаючи їх настання, продовжив наносити ОСОБА_8 невизначену кількість ударів в область обличчя та голови. В результаті протиправних дій ОСОБА_4 , відповідно до довідки № 414 КНП «Київська міська клінічна лікарня №17» у ОСОБА_8 виявлено тілесні ушкодження у вигляді: ВЧМТ, забій головного мозку, множинні фрагментарні перелами кісток лицевого скелету зі зміщенням уламків, травматичний субдрахноїдальний крововилив, отогематорея, забої, гематоми м`яких тканин обличчя Як вказує у клопотанні слідчий, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, а саме в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто в умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння. Зазначається, що 07.05.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КПК України. У клопотанні слідчий зазначає, що підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, є зібрані в кримінальному провадженні докази, які додані до клопотання. У зв`язку із викладеним у клопотанні, слідчий зазначає, що відносно ОСОБА_4 необхідно продовжити застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обраного підозрюваному на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 08.05.2023 р., оскільки, продовжують існувати ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання; може впливати на потерпілу та свідків, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин. При цьому, слідчий вказує, що більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_4 призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання з підстав та за обставин, викладених у клопотанні слідчого, наполягала на його задоволенні. Прокурор зазначила, що судово-медична експертиза не може бути завершена у зв`язку із перебуванням потерпілої на стаціонарному лікуванні, у зв`язку із тяжкістю отриманих нею тілесних ушкоджень, заподіяних потерпілій діями підозрюваного ОСОБА_4 . Наразі досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, та проводяться слідчі та процесуальні дії, спрямовані на збір доказів.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , зазначивши, що вважають підозру, пред`явлену підозрюваному, необґрунтованою. Підозрюваний ОСОБА_4 пояснив, що дійсно 06.05.2023 р. розпивав разом із потерпілою спиртні напої, коли остання повідомила йому, що являється снайпером російської федерації, у зв`язку із чим в нього виникла ненависть до неї та він декілька разів вдарив її рукою. Мотивами нанесення потерпілій тілесних ушкоджень була позиція потерпілої, яка висловлювала свою прихильність російській федерації, схвально відзивалась про вторгнення російської федерації на територію України та збройну агресію рф проти України. Захисник адвокат ОСОБА_5 зазначив, що досудове розслідування провадиться неефективно, оскільки до сих пір не встановлено ступінь тілесних ушкоджень, заподіяних потерпілій, що впливає на кваліфікацію дій підозрюваного ОСОБА_4 , який на переконання захисника, безпідставно тримається під вартою. Сторона захисту зазначили, що підозрюваний не збирається переховуватись від слідства та суду, чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, про що вказує те, що він з місця вчинення кримінального правопорушення не тікав, а самостійно викликав швидку медичну допомогу для потерпілої, підозрюваний сприяє розслідуванню кримінального правопорушення, приймає участь у слідчих діях. У зв`язку із викладеним, захисник просить застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Крім того, захисник звернувся до суду із клопотанням про допит в судовому засіданні у якості свідка цивільної дружини підозрюваного ОСОБА_4 - ОСОБА_7 , оскілки вона може підтвердити мотивацію дій ОСОБА_4 під час конфлікту з потерпілою ОСОБА_8 , яка представилась снайпером російської федерації, та наміру на нанесення тілесних ушкоджень потерпілій підозрюваний не мав.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника.

Прокурор ОСОБА_3 заперечувала проти задоволення клопотання захисника, зазначивши, що ОСОБА_7 була допитана у якості свідка на стадії досудового розслідування, та її свідчення стосовно того, що потерпіла могла представитись снайпером російської федерації стороною обвинувачення не оспорюються.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження з приводу клопотання захисника про допит свідка, суд на місці ухвалив: у задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про допит свідка ОСОБА_7 відмовити, оскільки на вказаній стадії кримінального провадження слідчий суддя не уповноважений на дослідження доказів по суті кримінального провадження, та не може робити висновків про винуватість чи невинуватість особи у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення. Крім того, мотиви поведінки підозрюваного ОСОБА_4 відповідно до складу кримінального правопорушення, визначеного ч. 1 ст. 121 КК України, вирішального значення не мають.

Також, захисник просив долучити до матеріалів клопотання та надати оцінку наступним документам: довідку начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 29.05.2023 р. за № 3073, відповідно до якої ОСОБА_4 військовою лікарською комісією визнано придатним до військової служби та призначено у команду для відправки 30.05.2023 р. у навчальний центр для здобуття базової військової підготовки та подальшого проходження військової служби по мобілізації, довідку військової лікарської комісії від 20.03.2023 р., військовий квиток на ОСОБА_4 , повістку на відправку, які судом долучені до матеріалів кримінального провадження.

Дослідивши клопотання слідчого про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими слідчий обґрунтовував доводи клопотання, заслухавши позиції прокурора, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. ч. 1- 5 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Так, під час розгляду клопотання, слідчим суддею встановлено, що у провадженні Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0001390 від 07.05.2023 р., зареєстровані в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Відповідно до інформації, зафіксованої у Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідує, що 06.05.2023 р. приблизно о 22 год. 30 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи у приміщенні квартири АДРЕСА_2 , за допомогою фізичної сили наніс умисні тяжкі тілесні ушкодження ОСОБА_8 , згідно довідки № 414 ЕНП «КМКЛ № 17» ОСОБА_8 завдано тілесні ушкодження у вигляді: ЗЧМТ, забій головного мозку, множинні фрагментарні переломи кісток лицевого скелету із зміщенням уламків, травматичний субарахноїдальний крововилив, ото гематома, забої - гематоми м`яких тканин обличчя /а. с. 6/.

07.05.2023 р. о 02 год. 30 хв. ОСОБА_4 було затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, безпосередньо після вчинення злочину /а. с. 3-39/.

07.05.2023 р. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто в умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння /а. с. 47-48/.

08.05.2023 р. на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів, без визначення розміру застави /а. с. 50/.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано докази, які досліджені слідчим суддею у судовому засіданні: рапорт про виявлене кримінальне правопорушення, довідка КНП «Київська міська клінічна лікарня № 17» про стан здоров`я потерпілої ОСОБА_8 за № 414 від 07.05.2023 р., протокол огляду місця події від 07.05.2023 р., постанова слідчого про визнання речовими доказами від 07.05.2023 р., протокол огляду місця події від 07.05.2023 р., постанова слідчого від 07.05.2023 р. про визнання речовими доказами, протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 07.05.2023 р., протокол проведення слідчого експерименту від 07.05.2023 р., протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 07.05.2023 р., протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 07.05.2023 р., протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 07.05.2023 р., протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 07.05.2023 р., постанова слідчого про проведення відібрання зразків для експертизи від 07.05.2023 р., письмові пояснення ОСОБА_4 від 07.05.2023 р., постанова слідчого про визнання речовим доказом від 07.05.2023 р., протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 07.05.2023 р., протокол проведення слідчого експерименту від 07.05.2023 р., рапорт, протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 23.05.2023 р. від ОСОБА_8 , протокол допиту потерпілої ОСОБА_8 від 23.05.2023 р., постанови слідчого про призначення судово-медичних експертиз, медична довідка про стан здоров`я потерпілої від 19.05.2023 р. за № 414 /а. с. 7-88/.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.

Поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, які могли б об`єктивно зв`язувати ОСОБА_4 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Як вбачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, при розгляді клопотання слідчого, судом встановлено, що продовжують існувати ризики, передбачені п. п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, про які зазначає слідчий у поданому клопотанні (ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілу та свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення).

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, яке відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України, належить до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого підозрюваному може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може йому загрожувати у випадку встановлення на підставі вироку суду винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, підозрюваний може вчиняти дії, спрямовані на переховування від органів досудового розслідування та суду, та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, впливати на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин справи, вчинити інше кримінальне правопорушення.

При оцінці вказаних ризиків, слідчим суддею враховувало те, що підозрюваному відомі анкетні дані свідків та потерпілої у даному кримінальному провадженні, що вказує на те, що підозрюваний може вживати заходів, спрямованих на вплив на вказаних осіб з метою зміни останніми своїх показів, наданих слідчому. Крім того, зі змісту довідки № 23-10052023/80210 вбачається, що підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності, останній раз: засуджений на підставі вироку Солом`янського районного суду міста Києва від 08.10.2020 р. за ч. 2 ст. 289, ч. 1 ст. 186 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років, на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання у виді позбавлення волі з випробуванням із встановленням іспитового строку 3 роки; а також неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства, за злісну непокору законному розпорядженню працівника поліції, розпивання пива та алкогольних напоїв у громадському місці, що вказує на існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення. Крім того, слідчим суддею враховано, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 відповідно до змісту повідомлення про підозру вчинено за обтяжуючих обставин, у стані алкогольного сп`яніння.

При постановленні ухвали, слідчим суддею враховано особу підозрюваного ОСОБА_4 , який раніше притягувався до кримінальної відповідальності, не має зареєстрованого місця проживання у м. Києві, неодружений, малолітніх чи неповнолітніх дітей на утриманні не має, офіційно не працевлаштований, що вказує на відсутність стійких соціальних зв`язків, які могли б бути стримуючим фактором для підозрюваного з метою забезпечення його належної процесуальної поведінки на стадії досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Із врахуванням вищевикладеного, та стадії досудового розслідування, на якій перебуває кримінальне провадження, на переконання слідчого судді, інший із більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не може забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для продовження застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, та задоволення клопотання слідчого.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 193, 194, 197, 199, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, строк тримання під вартою на 38 днів, тобто до 07 липня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала діє до 07 липня 2023 року включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з моменту проголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1