Справа № 404/5600/22
Номер провадження 1-кс/404/1578/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2023 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі суду в місті Кропивницькому клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту майна по кримінальному провадженню 0000622 за ч. 1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда з клопотанням, в якому просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 жовтня 2022 року на мотоцикл «HONDA CB 400 SF», держаний номер реєстрації НОМЕР_1 , власником та фактичним володільцем якого є ОСОБА_3 .

Просить скасувати арешт з вказаного майна, так як кримінальне провадження 0000622 за ч. 1 ст. 286 КК України закрито, на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України, тому відпали подальші потреби для подальшого утримання майна.

ОСОБА_3 подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Слідчий СВ ВП №2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 викликався в судове засідання в якості ініціатора клопотання про накладення арешту на майно, однак в судове засідання не з`явився, причини неявки не відомі.

Враховуючи такі обставини, відповідно до ч.4 ст.107 КПК України розгляд клопотання проведено за відсутності учасників процесу та без фіксації судового процесу технічними засобами.

Дослідивши письмові матеріали клопотання, приходжу до наступного.

Згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30 червня 2020 року, (справа 727/2878/19) зроблено висновок про наявне у слідчого судді право у вирішенні клопотання про скасування арешту на майно, після прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

Положеннями статей 7 та 16 КПК України визначені загальні засади кримінального провадження,- недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України). Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Рішення Європейського Суду від 09.06.2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», полягає в тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Підставами накладення арешту і мета застосування такого заходу забезпечення, докладно зазначені в ухвалі слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 07 жовтня 2022 року. При накладенні арешту на майно слідчий суддя виходив з того, що майно вилучено та потребувало проведення подальших експертних досліджень, висновки яких мають доказове значення по кримінальному провадженню, тому їх необхідно зберегти у незмінному стані.

Відповідно до ч.4 статті 284 КПК України, слідчий приймає постанову про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 2, частини першої цієї статті, в зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

На підставі постанови слідчого кримінальне провадження 0000622 за ч.1 ст.286 КК України закрито.

Відповідно до ч.6 ст. 284 КПК України копія постанови слідчого про закриття кримінального провадження надсилається потерпілому, заявнику, прокурору. Прокурор має право протягом двадцяти днів з моменту отримання копії постанови скасувати її.

Прокурор не скасовував постанову слідчого від 30.03.2023 року про закриття кримінального провадження. У теперішній час постанова слідчого є чинною. Крім того, усі учасники кримінального провадження були поінформовані про призначений розгляд клопотання щодо скасування арешту.

Починаючи з 30 березня 2023 року учасники кримінального провадження повинні були знати та цікавитись про перебіг розслідування кримінального провадження, в тому числі про його закриття. Таким чином, скасування арешту на майно не порушує їх прав та законних інтересів, у тому числі і права потерпілого.

Разом з цим положеннями ст. 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Пунктом 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» визначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Розумним строком накладення арешту на майно є період упродовж ефективного розслідування справи та її судового розгляду. Зі спливом часу зменшуються наведені ризики, тому орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності. Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції". Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", та "Кушоглу проти Болгарії".

Правовою підставою для арешту стало збереження доказів.

Для виконання цієї мети на стадії досудового розслідування слідчий докладно оглянув і ретельно зафіксував у процесуальний спосіб всі речові докази. З дотриманням розумних строків призначив і забезпечив проведення необхідних судових експертиз. Забезпечив експертам, сторонам і учасникам кримінального провадження доступ до речей для проведення спеціальних досліджень.

По завершенню досудового розслідування слідчий надав власнику письмову відповідь, з пропозицією звернутись до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна з майна, яка свідчить про відсутність потреб представників сторони обвинувачення у подальшому збереженні речового доказу та застосуванні арешту, оскільки провели всі експертизи, кримінальне провадження закрито, прокурор і учасники кримінального провадження не оспорювали висновків судових експертів та постанови про закриття кримінального провадження.

За таких умов, відпали потреби у подальшому застосуванні арешту та раніше встановлених заборон. Подальше збереження речового доказу буде становити надмірний тягар, порушить розумні строки, суперечитиме меті та основним засадам кримінального провадження.

Арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді від 07 жовтня 2023 року необхідно скасувати, оскільки ініціатор поданого клопотання довів, що у теперішній час у застосуванні цього заходу забезпечення відпала потреба. Безпідставне продовження застосування арешту негативно позначиться на реалізації майнових прав власника. Вказаний факт ніхто не оспорює. З цих підстав, вважаю за доцільне скасувати захід забезпечення, а майно повернути володільцю. Керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174, 379 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, задовольнити.

Повністю скасувати арешт, накладений ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 жовтня 2022 року на мотоцикл «HONDA CB 400 SF», держаний номер реєстрації НОМЕР_1 , власником та фактичним володільцем якого є ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1