Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5747/23
Провадження № 1-кс/279/1452/23
У Х В А Л А

"07" вересня 2023 р.

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000720 від 05.09.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся з клопотанням про арешт майна в якому зазначив, що з 02.09.2023року 00:00 години по 04.09.2023 року 09:00 години невстановлена особа шляхом вільного доступу здійснила крадіжку кабелю ТПП 50*2*0,4 90 метрів , ТПП30*2*0, 4 50 метрів , ТПП20*2*0, 4 50 метрів , ТПП 10*2*0, 4 40 метрів між опорами 5-6 по провулку Полякова, м. Коростень та між опорами 1-2 по АДРЕСА_1 , де викрадено 230 метрів сталевого дроту СТ.4мм, на якому були підвішені викрадені кабеля.

По даному факту 05 вересня 2023 року слідчим відділенням Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області внесені відомості до ЄРДР за №0000720 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Під час проведення огляду на відкритій ділянці території, що за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено та вилучено майно, а саме: п`ять зрізів кабелю із опор, які поміщено до спеціального пакету №Р8Р 1176103.

Вказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні та зберігаються в камері схову Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Враховуючи, що вищевказані речі являються предметом злочину та набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, слідчий просить накласти арешт на п`ять зрізів кабелю із опор, які були вилучені під час огляду 04.09.2023 року на відкритій ділянці території, що за адресою: АДРЕСА_2 , у виді заборони розпоряджатися вказаним майном.

Дослідженням матеріалів клопотання встановлено, що 05.09.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000720внесено відомості за ч.4 ст.185 КК України.

Майно, на яке слідчий просить накласти арешт було вилучено 04.09.2023 року та постановою слідчого визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.171 ч.5 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Порушення строків подання клопотання до суду не встановлено.

Відповідно до вимог ст.167 КПК України, вищеназване вилучене майно має статус тимчасово вилученого.

У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення : 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч.3ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Згідно ст.170 ч.1 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його

приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ст.173 КПК України слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим доведено необхідність арешту майна, зазначеного у клопотанні, яке підпадає під предмет кримінального правопорушення, який розслідується в межах даного кримінального провадження відповідно до внесеної до ЄРДР фабули.

Встановлено, що є всі підстави вважати, що вилучені предмети можуть бути використані як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Суд враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для власника.

Положення КПК України та Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104, покладають на сторону кримінального провадження, якій надані речові докази під час досудового розслідування, обов`язок організувати належне збереження таких речових доказів та забезпечити їх схоронність, тому вирішення питання про місце зберігання речових доказів не входить до компетенції слідчого судді, всі питання щодо зберігання речових доказів під час досудового розслідування мають прийматися стороною обвинувачення з урахуванням норм законодавства.

Керуючись ст.167, 170-173 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на п`ять зрізів кабелю із опор, з забороною розпоряджатися вказаним майном.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1