ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/1514/23
УХВАЛА

"11" серпня 2023 р.

Петриківський районний суд Дніпропетровської області

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю представника скаржника адвоката ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Петриківка матеріали скарги адвоката ОСОБА_3 , яка представляє інтереси ОСОБА_5 , на бездіяльність посадових осіб відділення поліції № 10 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування за заявою про вчинене кримінальне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

08.08.2023 (сформовано в системі «Електронний суд») надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , яка представляє інтереси ОСОБА_5 , на бездіяльність посадових осіб відділення поліції № 10 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування за заявою про вчинене кримінальне правопорушення.

В своїй заяві скаржник зазначила, що ОСОБА_5 стала жертвою домашнього насильства з боку її чоловіка , якій 03.06.2023 наніс потерпілій тілесні ушкодження, обмежив її пересування, погрожував фізичною розправою в подальшому, вчинив сексуальне насильство. Чоловік ОСОБА_6 , зловживає алкоголем. Він неодноразово чинив психологічний тиск на колишню дружину (13.07.2023 Петриківський районний суд виніс рішення по розірвання шлюбу у справі 187/888/23). Колишнє подружжя проживало разом у будинку, що їм належить на підставі спільної сумісної власності за адресою АДРЕСА_1 . 03.06.2023 чоловік потерпілої ОСОБА_6 , знаходячись вдома за адресою АДРЕСА_1 , після вживання алкогольних напоїв почав залякувати свою дружину ОСОБА_5 , ображав нецензурною лайкою, потім вчинив сексуальне насильство та наніс їй тілесні ушкодження. Потерпіла викликала поліцію, поскаржилася на тілесні ушкодження.

Відділом поліції №10 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області була прийнята заява від потерпілої ОСОБА_5 та складений терміновий заборонний припис стосовно кривдника. Потерпіла просила видати їй направлення на проходження СМЕ, в цьому працівники поліції їй відмовили.

Станом на 08.08.2023 року дані в ЄРДР за заявою потерпілої (номер ЄО 1608 та 1610) не внесені. Про результати розгляду заяв громадянці повідомлено не було. Крім того через протиправну та небезпечну поведінку колишнього чоловіка заявниця змушена була покинути місце спільного проживання задля власної безпеки.

На адвокатський запит направлений до Відділення поліції №10 ДРУП ГУ НП у Дніпропетровській області стосовно результатів розгляду звернень була отримана відповідь, що дані до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 про домашнє насильство та насильство сексуального характеру не внесені, замість цього складений протокол про адміністративне правопорушення.

Вважають невнесення даних в ЄРДР неправомірною бездіяльністю ВП №10 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, бо в діях ОСОБА_6 вбачається є склад злочину за статтею 125 КК України умисні легкі тілесні ушкодження, а також ст. 152 КК України - зґвалтування та ст. 126-1 КК України Домашнє насильство.

У судовому засіданні, призначеному в режимі відеоконференції, адвокат заявника скаргу підтримала у повному обсязі та просила задовольнити з підстав, викладених у скарзі.

Прокурор просив відмовити, оскільки за результатами звернення з заявою ОСОБА_5 до поліції, було прийнято рішення по складення протоколу про адміністративне правопорушення ч. 1 ст. 173-2 КУпАП та виписано заборонний припис. За результатами розгляду вказаного протоколу Дніпровським апеляційним судом відповідно до постанови від 01.08.2023 у справі №187/1075/23 постанову суду першої інстанції скасовано, визнано невинуватим ОСОБА_6 , а провадження за ст. 173-2 ч.2 КУпАП закрито. Щодо правопорушення передбаченого ст. 125 КК України, то ОСОБА_5 до поліції з відповідною заявою про вчинення кримінального правопорушення не зверталася.

Представник ВП №10 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, до суду не з`явився, будучи належним чином повідомленим про розгляд скарги, причини неявки суду невідомі.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності слідчого.

Заслухавши пояснення, дослідивши матеріали справи суд виходить з такого.

Згідно з ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно з ч.1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_5 звернулася до поліції через 102 з заявою про вчинення щодо неї правопорушення 03.06.2023.

Суду надано електронні рапорти з супровідними листами щодо звернень за № 1608 та №1610, згідно яких ОСОБА_5 03.06.2023 зателефонувала до поліції та повідомила, що 03.06.2023 о 14:17 її чоловік з яким вона розводиться зґвалтував заявницю, забрав ключи від авто і поїхав, це сталося о 13:20, також забрав телефон заявниці. Чоловік поводить себе неадекватно, погрожує заявниці фізичною розправою. Також погрожував насильством в різні місця.

На підставі рапортів складено протокол про адміністративне правопорушення від 03.06.2023 серії ВАВ №848145 за порушення ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, а саме: 03.06.2023 ОСОБА_6 забрав умисно телефон ОСОБА_5 та примусив до сексу дружину ОСОБА_5 , чим вчинив домашнє насильство в їх спільному будинку, порушення вчинив повторно.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 01.08.2023 у справі №187/1075/23 постанову суду першої інстанції скасовано, визнано невинуватим ОСОБА_6 , а провадження за ст. 173-2 ч.2 КУпАП закрито, оскільки наявними в матеріалах справи доказами не підтверджується вчинення особою, яка притягається до відповідальності адміністративного правопорушення за обставин, викладених у протоколі.

Матеріали справи не містять даних, що ОСОБА_5 зверталася до правоохоронних органів з заявою від 03.06.2023 про вчинення стосовно неї проступку передбаченого ст. 125 КК України, яке відноситься до категорії справ приватного обвинувачення.

Підставами вважати заяву такою, що містить відомості про злочин, є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то обставини викладені в них не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язковими для внесення до ЄРДР.

Системний аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення. (п.2.7 розділу ІІ положення).

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зазначені положення кримінального процесуального закону та закону про кримінальну відповідальність свідчать про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення (злочин).

Отже , критерієм, що дає змогу вважати заяву про злочин такою, що підлягає внесенню до ЄРДР, є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ст. 7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Заявниця вказує на те, що зазначені в її заявах (матеріали скарги не містять письмових заяв, лише заяви зафіксовані через 102) дії ОСОБА_6 містять ознаки можливих, на її думку, протиправних дій, та підлягають кваліфікації за статтею 125 КК України умисні легкі тілесні ушкодження, а також ст. 152 КК України - зґвалтування та ст. 126-1 КК України Домашнє насильство.

Обставинам, які були зазначені заявницею при зверненні до поліції була надана оцінка правоохоронними органними, які вирішили скласти за результатами перевірки відповідний протокол, оцінка якому була надана судами двох інстанцій. В результаті за цими відомостями (домашнє насильство, зґвалтування, як зазначено заявницею та відображено в протоколі як примусив до сексу) провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, яке є менш небезпечним чим справи про кримінальні правопорушення, було закрито, а ОСОБА_6 визнано невинуватим.

Крім того, в контексті порушених питань варто враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого кримінального правопорушення є його суспільна небезпечність. Кримінальне правопорушення серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Враховуючи , що ст. 214 КПК України прямо не передбачено проведення перевірки щодо змісту заяви, але виходячи з положень ч. 5 ст. 214 КПК України, змісту таких відомостей має бути надана належна оцінка.

При цьому, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві або повідомленні, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Оскільки чинним КПК України передбачена можливість оскаржити дії, бездіяльність слідчого, то у слідчого судді виникають повноваження щодо перевірки правильності висновку слідчого за результатами такої оцінки.

Вказане відповідає основним положенням цього Кодексу, зокрема п.18 ст.3 КПК України, відповідно до якого до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю з дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи, що викладення інформації у повідомлені (заяві) про кримінальне правопорушення в першу чергу є особистою оцінкою особи, яка її подає, відомостям зафіксованих у електронних рапортах про прийняття заяви була надана оцінка: складено протокол про адміністративне правопорушення, який був розглянутий судом першої та апеляційної інстанції, який не знайшов ознак складу менш суспільно небезпечного діяння ніж кримінальне правопорушення, а отже підстави фактично для повторного розгляду заяви шляхом внесення відомостей до ЄРДР відсутні.

Щодо відомостей про завдання легких тілесних ушкоджень, то матеріали скарги не містять даних, що заявниця зверталася до поліції з відповідною заявою.

Згідно з вимогами ст.307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого слідчим суддею постановляється ухвала про скасування рішення слідчого, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію, відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя дійшов до висновку про відсутність підстав для внесення заяви (номер ЄО 1608 та 1610) скаржниці від 03.06.2023 до ЄРДР, а тому в задоволенні скарги необхідно відмовити.

Керуючись статтями 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , яка представляє інтереси ОСОБА_5 , на бездіяльність посадових осіб відділення поліції № 10 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування за заявою про вчинене кримінальне правопорушення відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали буде складено та підписано 11.08.2023 о 14:00 годині.

Слідчий суддя ОСОБА_1