Справа № 308/3370/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , представника скаржника ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород скаргу Державної екологічної інспекції у Закарпатській область, подану начальником Державної екологічної інспекції у Закарпатській області Михайлом Банком, на постанову слідчого про відмову у задоволення клопотання про залучення у якості потерпілого,

встановив:

16.08.2023 заявник Державна екологічна інспекція у Закарпатській область в особі начальника Михайла Банка подав до суду вищевказану скаргу, в якій просить:

Поновити Державній екологічній інспекції у Закарпатській області строк на звернення з скаргою, на рішення старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , що полягало у відмові у задоволенні клопотання Інспекції від 19.07.2023 про залучення у якості потерпілого представника Інспекції у кримінальному провадженні, до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000092 від 03.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України.

Відкрити провадження у справі за скаргою Державної екологічної інспекції у Закарпатській області на рішення старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора Ужгородської окружної прокуратури від 28 липня 2023 року, що полягало у відмові у задоволенні клопотання Інспекції від 19.07.2023 про залучення у якості потерпілого представника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000092 від 03.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України.

Постанову старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 скасувати.

Клопотання від 19.07.2023 про залучення у якості потерпілого представника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000092 від 03.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України задовольнити, залучити у якості потерпілого представника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у кримінальному провадженні за №0000092 від 03.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України.

В обґрунтування заявленого посилається на те, що 28 липня 2023 року старший групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурор Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 виніс постанову, якою відмов у задоволенні клопотання №1896-09 від 19.07.2023 про залучення у якості потерпілого представника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000092 від 03.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України. Свою відмову прокурор Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 мотивував тим, що відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Статтею 4 Кодексу України про надра передбачено, що надра є виключно власністю Українського народу. Конституцією України та іншими нормативно-правовими актами не визначено, що Держекоінспекція України та її територіальні органи є власниками надр України, тому шкода заподіяна державі внаслідок їх незаконного видобування не може бути завдана Інспекції. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. У свою чергу, відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію України, Держекоінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізовує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення в охорони природних ресурсів. Основними завданнями ДЕІ в Закарпатській області є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах регіону області. Вважає, що обґрунтування наведені прокурором у постанові в порушення вимог КПК України не дають змоги однозначно тлумачити її зміст щодо підстав, які заперечують або унеможливлюють участь Інспекції в якості потерпілого в цьому кримінальному провадженні та суперечать одне одному. Державна екологічна інспекція у Закарпатській області з рішенням прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , а саме щодо винесення постанови про відмову в задоволенні клопотання не погоджується, вважає його незаконним, необґрунтованим, прийнятим з грубим порушенням вимог КПК України. Зазначає, що внаслідок вказаного кримінального правопорушення Державі в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області було завдано майнової шкоди, і саме органом уповноваженим здійснювати захист інтересів держави у вказаній сфері є Державна екологічна інспекції у Закарпатській області.

В судовому засіданні представник Державної екологічної інспекції у Закарпатській області просила скаргу задовольнити, доводи скарги підтримує в повному обсязі.

Прокурор в судовому засіданні заперечив щодо задоволення скарги, зазначив, що заявником не доведено, що збитки спричинені саме Державній екологічній інспекції у Закарпатській області і тому її потерпілим визнано бути не може.

Дослідивши зміст поданої скарги, а також оскаржуваної постанови, заслухавши позицію учасників, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частиною 1 статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження. Серед даного переліку рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим (п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України).

28 липня 2023 року старший групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурор Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 виніс постанову, якою відмов у задоволенні клопотання №1896-09 від 19.07.2023 про залучення у якості потерпілого представника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000092 від 03.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України.

Постанова мотивована тим, що відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Статтею 4 Кодексу України про надра передбачено, що надра є виключно власністю Українського народу. Конституцією України та іншими нормативно-правовими актами не визначено, що Держекоінспекція України та її територіальні органи є власниками надр України, тому шкода заподіяна державі внаслідок їх незаконного видобування не може бути завдана Інспекції. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За повідомленням Державної екологічної інспекції Закарпатською обласною прокуратурою було відкрито кримінальне провадження за № 0000092 від 03.06.2022 за ч. 2 ст. 240 КК України по факту порушення встановлених правил використання надр, якщо це створило небезпеку для життя, здоров`я людей чи довкілля, а також незаконне видобування корисних копалин місцевого значення у великому розмірі або незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди.

Згідно з ч. 2 даної норми, права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

В абзаці 2 частини 2 статті 55 КПК України зазначено, що потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 5 ст. 55 КПК України передбачено, що за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді. У частині 3 вказаної статті зазначено, що потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Не дивлячись на положення ч. 5 ст. 55 КПК України, її приписи прокурором під час винесення оскаржуваної постанови не виконані, оскільки в такій не наведено конкретних очевидних та достатніх підстав вважати, що клопотання заявника про залучення представника вказаного органу до провадження, як потерпілого подано особою, якій не завдано шкоди, зазначеної в ч. 1 ст. 55 КПК України.

Статтею 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема: пред`явлення претензій про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища та здійснення контролю за їх виконанням; вжиття в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах тощо.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275, Державна екологічна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з п.п. «б» пп. 2 п. 4 та пп. 8 п. 4 Положення Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, захист, використання рослинних ресурсів, а також пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Державна екологічна інспекція у Закарпатській області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України і реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Слідчий суддя зауважує, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні перебуває на першочерговій стадії, наразі жодна особа не визнана потерпілою.

При цьому слідчий суддя вважає, що очевидність та достатність підстав (ч. 5 ст. 55 КПК України) є оціночним судженням, і вони з`ясовуються через слідчі дії. Значення слідчих дій полягає в тому, що вони є основним способом збирання доказів і звідси основним засобом всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, досягнення його завдань. Закон покладає на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого обов`язок всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень (ч. 2 ст. 9 КПК України). Кримінальний процесуальний Кодекс України не вимагає від заявника надання органу досудового розслідування доказів моральної або іншої шкоди для надання йому статусу потерпілого у кримінальному провадженні.

Відповідно ч. 5 ст. 110 КПК України постанова слідчого, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Отже, приймаючи процесуальне рішення, слідчий, прокурор складає мотивовану постанову, де аргументує прийняте рішення.

Вмотивованим є рішення, в якому наведенні належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Однак, як вбачається із оскаржуваної постанови, прокурор, в порушення вимог ч. 5 ст. 110 КПК України, не аргументує прийняте рішення, не спростовує обставини, на які вказує заявник у клопотанні про залучення у якості потерпілого.

Згідно з п. 4 узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» процесуальною підставою прийняття рішення про відмову у визнанні потерпілим відповідно до ст. 55 КПК України є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява подана особою, якій не завдано шкоди. При цьому відповідні підстави згідно із зазначеною статтею мають бути належним чином мотивовані. За умови встановлення того, що зазначені вимоги є недотриманими, слідчі судді приймають рішення про скасування постанов.

Неналежне мотивування постанов про відмову у визнанні потерпілим, з одного боку, не відповідає вимогам процесуального законодавства, а з іншого - не дає слідчому судді змоги перевірити правильність прийнятого слідчим, прокурором рішення про наявність чи відсутність шкоди для конкретної особи у зв`язку із вчиненням кримінального правопорушення. Крім неналежного мотивування постанов, підставою їх скасування є і необґрунтованість прийнятого рішення слідчим, прокурором стосовно співвідношення процесуальних вимог щодо визнання особи потерпілою та фактичних обставин кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 7 КПК України однією з загальних засад кримінального провадження є законність, яка згідно положень ч. 2 ст. 9 КПК України полягає в обов`язку прокурора, слідчого всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Судом встановлено, що прокурором не надано оцінки доводам заявника щодо заподіяння Державі в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області майнової шкоди.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя, виконуючи функцію судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування, вважає, що постанову прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відмову у задоволенні клопотання про залучення у якості потерпілого представника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000092 від 03.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України слід скасувати, а скаргу - задовольнити.

Зі змісту ст. 307 КПК України вбачається, що за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

Що ж стосується прохальної частини скарги щодо зобов`язання прокурора задовольнити клопотання та залучити представника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000092 від 03.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України, як потерпілого, то слід зазначити, що слідчий суддя не вправі перебирати на себе функції інших учасників кримінального провадження, у тому числі і функцію процесуального керівництва досудового розслідування, а також втручатись у закріплену ст. 40 КПК України процесуальну самостійність слідчого,прокурора, а тому така вимога не підлягає до задоволення.

Частиною 1 ст. 304 КПК України регламентовано, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Беручи до уваги доводи, що за твердженням заявника оскаржувана постанова прокурора отримана 02.08.2023, з огляду на те, що заявник не може бути позбавлений права на судовий захист, а відтак слідчий суддя вважає можливим задовольнити клопотання та поновити йому пропущений строк звернення до суду зі скаргою.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 55, 303, 304, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Скаргу задовольнити частково.

Поновити пропущений строк для звернення до суду зі скаргою.

Постанову старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 від 28 липня 2023 року про відмову у задоволенні клопотання Інспекції від 19.07.2023 про залучення у якості потерпілого представника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000092 від 03.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.240 КК України,скасувати.

Зобов`язати старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , відповідно до вимог ст. 220 КПК України, повторно розглянути клопотання начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області Михайла Банка від 19.07.2023 про залучення у якості потерпілого представника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000092 від 03.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.240 КК України.

В решті вимог скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1