УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

підозрюваної ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Херсон, громадянки України, з вищою освітою, не працевлаштованої, заміжньої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 1111 КК України, у кримінальному провадженні №0000091 від 02.12.2022 року,-

В С Т А Н О В И В:

Детектив Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що підрозділом детективів із захисту економіки у сфері надання фінансових послуг Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000091 від 02.12.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 111-1, ч. 3 ст. 209 КК України, та за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

06 липня 2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколами допитів свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; висновком експерта від 12 червня 2023 року №153/2 судово комп`ютерно-технічної експертизи.

Крім того, з метою забезпечення кримінального провадження, а також виконання підозрюваною ОСОБА_6 , процесуальних обов`язків, виникла необхідність у застосуванні відносно неї заходу забезпечення кримінального провадження у виді тримання під вартою.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків для обрання, запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

При обґрунтуванні необхідності застосування до ОСОБА_6 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою, орган досудового розслідування вказує, що ОСОБА_6 підозрюється зокрема у вчиненні не тяжкого злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді штрафу до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк від трьох до п`яти років, з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна, а також усвідомлює наслідки у разі визнання його винним у вчиненні цього злочину, що вже само по собі може бути підставою та мотивом переховуватися від органу досудового розслідування і суду.

Зазначили, що є достатньо підстав вважати, що перебуваючи на волі підозрювана ОСОБА_6 , усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення не тяжкого злочину, може планувати втечу до російської федерації з метою уникнення кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування.

Отже, вважають, наявний реальний ризик, що у разі застосування до підозрюваної ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, остання може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України).

На цей час досудове розслідування кримінального провадження триває, проводяться та заплановано проведення великого обсягу слідчих (розшукових) та процесуальних дій з метою отримання доказів, які підозрювана може знищити, сховати або спотворити.

Крім того вказали, що наявний ризик незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), який обґрунтовується характером та обставинами вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 , її спілкуванням із свідками та спробам останньої вплинути на них з метою зміни своїх показань такими свідками під час їх допиту в суді, так як більшість свідків, які допитані у даному кримінальному провадженні є працівниками Міського комунального підприємства «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» (), в якому підозрювана ОСОБА_6 була директором.

Вважають, що підозрювана ОСОБА_6 може особисто незаконно впливати (шляхом пропозиції грошової винагороди, погрозами фізичної розправи, так як остання має зв`язки з російськими окупантами та незаконними військовими формування рф, тощо) на свідків у цьому кримінальному провадженні, а саме: ОСОБА_16 (головного бухгалтера МКП «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО», ОСОБА_8 (майстра котелень з теплових мереж МКП «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО»), ОСОБА_9 (начальника теплоенергетичного району №1 МКП «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО»), ОСОБА_10 (начальника відділу матеріально-технічного постачання МКП «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО»), ОСОБА_11 (начальника теплоенергетичного району №2 МКП «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО»), ОСОБА_12 (начальника дільниці з ремонту та обслуговування електрообладнання та пристроїв КВП та обладнання МКП «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО»), ОСОБА_13 (начальника ремонтного цеху МКП «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО»), ОСОБА_14 (інспектора з кадрів МКП «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО»), ОСОБА_15 (начальника юридичного відділу МКП «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО»), які зокрема надали свідчення щодо протиправних дій підозрюваної ОСОБА_6 .

Крім того, зазначили, що на теперішній час досудове розслідування кримінального провадження триває, у тому числі планується проведення великого обсягу слідчих (розшукових) та процесуальних дій з метою встановлення інших осіб, що можуть бути причетні до вчинення вказаного кримінального правопорушення, та яким відомо про факти вчинення кримінального правопорушення підозрюваною ОСОБА_6 , які до теперішнього часу слідством не встановлені, а тому наявний ризик незаконного впливу останньою на таких осіб.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав подане слідчим клопотання та просив задовольнити його у повному обсязі, зазначивши про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначених у ст. 177 КПК України, тому ОСОБА_6 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, що зумовлено виконанням передбаченого ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження.

Захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , у судовому засіданні зазначили, що дане клопотання є таким, що не доводить обставин, передбачених, ч. 1 ст. 194 КПК України, та не враховують обставин, передбачених ст. 178 КПК України, виходячи з того, що підозра є необґрунтованою, сторона обвинувачення визначає абстрактні ризики, без доведення факту їх існування реальними достовірними, допустимими та належними доказами, а також відсутні реальні ризики, які дають підстави стверджувати, що ОСОБА_6 може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного у вигляді тримання під вартою. Просили врахувати особу підозрюваної, яка має постійне місце проживання, одружена, позитивно характеризується, має незадовільний стан здоров`я, раніше не судима. Просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрювана ОСОБА_6 у судовому засіданні підтримала думку захисників. Зазначила, що повідомлення про підозру є необґрунтованим, а також відсутні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

На адресу суду надійшло клопотання директора ТОВ «УКРНДПНЖПРОЕКТ-ПРІВДЕНЬ» ОСОБА_17 про передачу підозрюваної ОСОБА_6 на поруки, згідно якого ОСОБА_6 є особою, яка заслуговує на довіру, вказав, що може поручитися за виконання ОСОБА_6 , покладених на неї обов`язків та зобов`язується у разі необхідності, за першою вимогою, доставити її до суду чи органу досудового розслідування.

Вивчивши клопотання, додатки до нього, заслухавши прокурора, захисників та підозрювану, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що підрозділом детективів із захисту економіки у сфері надання фінансових послуг Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000091 від 02.12.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 111-1, ч. 3 ст. 209 КК України, та за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

06 липня 2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

У силу ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами докази наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК, на які вказує слідчий; а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначених у клопотанні ризиків.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколами допитів свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; висновком експерта від 12 червня 2023 року №153/2 судово комп`ютерно-технічної експертизи.

При цьому слідчим суддею враховується, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених п.1 та п.2 ч.1 ст. 194 КПК України, і не доведено того, що більш м`який запобіжний захід є недостатнім для запобігання ризикам, вказаним у клопотанні.

Згідно з ч.4 ст. 194 КПК України у разі, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, доводи сторони обвинувачення про ризики, передбачені ст. 177 КПК України, вірогідність настання заявлених ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваної обґрунтованими, прокурором надано достатні дані в обґрунтування застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів підозри вчинення тяжкого кримінального правопорушення, обставин підозри у вчиненні злочину проти основ національної безпеки України, період який інкримінується - 2022 рік, з урахуванням ролі підозрюваної, її службового становища, відносин, які склалися, характеру та обставин вчинення злочину, а також наявність ризиків незаконно впливати на свідків, причетних осіб з огляду на стосунки, які склалися, та те, що на даний час не всі причетні особи встановлені на початку досудового розслідування. Такі обставини свідчать про необхідність застосування запобіжного заходу як виду забезпечення кримінального провадження.

При вирішенні клопотання враховується особа ОСОБА_6 , яка одружений, має постійне місце проживання в м. Херсон, має незадовільний стан здоров`я, потребує лікування, раніше не судима, а також з урахуванням віку та стану здоров`я, обсягу підозри, слідчий суддя дійшов переконання, що запобігти встановленим ризикам можливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу - домашнього арешту, який буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків в ході кримінального провадження, в межах строків досудового розслідування. Стороною обвинувачення не наведено такого обсягу вагомих фактичних даних в обґрунтування підозри, які свідчили б про необхідність застосування виключного запобіжного заходу.

Відсутність у підозрюваної ОСОБА_6 постійного місця проживання в м.Києві не є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Тяжкість злочину та суворість покарання, яке загрожує особі в разі визнання особи винним, не може слугувати єдиною підставою для застосування виключного запобіжного заходу. Те, що особа підозрюється у вчиненні злочину певної тяжкості, з чим пов`язує прокурор неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, самі по собі не свідчать про неможливість уникнення встановлених ризиків шляхом застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Щодо клопотання про передачу ОСОБА_18 на особисту поруку, слідчий суддя виходить з наступного.

Так, ст. 180 КПК України передбачено, що особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу. Кількість поручителів визначає слідчий суддя, суд, який обирає запобіжний захід. Наявність одного поручителя може бути визнано достатньою лише в тому разі, коли ним є особа, яка заслуговує на особливу довіру.

Таким чином, особиста порука належить до запобіжних заходів, які поєднані із психологічним впливом на поведінку підозрюваного, що ґрунтується на моральній відповідальності цієї особи перед тими особами, які за нього поручилися.

Крім того, однією з умов обрання такого запобіжного заходу є впевненість слідчого судді в тому, що поручитель дійсно може впливати на поведінку підозрюваного та забезпечити його доставлення до органу досудового розслідування чи суду на першу про те вимогу. При цьому важливою передумовою ефективної дії запобіжного заходу у вигляді особистої поруки є почуття довіри і поваги підозрюваного до поручителя. Такі взаємовідносини гарантують, з одного боку, прагнення самої особи до дотримання цього запобіжного заходу, а з другого - забезпечують можливість реального впливу поручителів на її поведінку.

Тягар доказування обставин, що свідчать про те, що особи, які виявили бажання стати поручителями заслуговують на довіру або особливу довіру, а також обставин, що свідчать про фінансову спроможність вказаних осіб сплатити грошове стягнення у разі невиконання ними взятих на себе зобов`язань, покладається на сторону кримінального провадження, що заявила клопотання про застосування запобіжного заходу у виді поруки.

Разом з тим, в заяві директора ТОВ «УКРНДПНЖПРОЕКТ-ПРІВДЕНЬ» ОСОБА_17 не наведено достатніх доводів на обґрунтування тверджень, що він зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної під час досудового розслідування, а також зможе доставити підозрювану до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу. Вказані обставини не дають підстав стверджувати, що така особа, має достатній вплив на підозрювану для того аби мати реальну можливість виконати зобов`язання, які можуть бути покладені на нього судом якби таке клопотання було задоволено.

Крім того, в судовому засіданні не було надано будь-яких доказів, аналізуючи які, слідчий суддя міг би зробити висновок, що вказана особа зможе ефективно виконати свої зобов`язання як поручителя. Зокрема характеристики, інформацію про те, чи притягувалися вони до адміністративної чи кримінальної відповідальності, чи були поручителями в інших кримінальних провадженнях, і якщо так, то чи не порушувались ними зобов`язання.

Аналізуючи зазначені вимоги чинного кримінального процесуального законодавства та дослідженні у судовому засіданні клопотання з долученими до нього документами, слідчий суддя приходить до висновку, що взаємовідносини директора ТОВ «УКРНДПНЖПРОЕКТ-ПРІВДЕНЬ» ОСОБА_17 з підозрюваною не гарантують реальний вплив на поведінку підозрюваної, а застосування запобіжного заходу у вигляді особистої поруки значно ускладнить контроль за повним та своєчасним виконанням підозрюваною своїх процесуальних обов`язків і не виключає наявних ризиків.

Більше того, зважаючи на тяжкість злочину та його суспільну небезпеку, слідчий суддя вважає, що на даний час запобіжний захід у виді особистої поруки є неспівмірним з ризиками, передбаченими ст.177 КПК України.

Отже, за встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя приходить до висновку, що для запобігання встановлених ризиків може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй залишати житлове приміщення за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 у період часу з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби у межах строку досудового розслідування, тобто до 06.09.2023 включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора у даному кримінальному провадженні, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатися за межі м. Херсон без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утриматися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_6 .

Роз`яснити підозрюваній, що працівники Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в її житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї обов`язків.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваною, її захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1