Номер провадження:1-кс/521/1629/23
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 травня 2023 року м.Одеса
В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 підозрюється у тому, що вона достовірно знаючи про те, що відповідно до ст. 65 Конституції України захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів є обов`язком громадян України. Громадяни проходять військову службу відповідно до закону, крім того відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-ХІ від 24.02.2022 введено воєнний стан та всій території України строком на 30 діб, та в подальшому продовжено Указом Президента України № 58/2023 від 06.02.2023 року затвердженого Законом України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 2915-ІХ від 07.02.2023», продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 19 лютого 2023 року строком на 90 діб, крім того відповідно до Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» № 65/2022 від 24.02.2022 затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про загальну мобілізацію"» № 2105-ІХ від 03.03.2022, оголошено та розпочато загальну мобілізацію протягом 90 діб, яку неодноразово продовжували, востаннє Указом Президента України «Про продовження строку проведення загальної мобілізації» № 59/2023 від 06.02.2023, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку проведення загальної мобілізації"» №2916-ІХ від 07.02.2023, з 19 лютого 2023 року строк проведення загальної мобілізації продовжено на 90 діб, що відповідно до ст. 1 Закону України «Про оборону України» та ст.1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» є особливим періодом, з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на підбурювання до ухилення від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період, невиконання зазначених Указів Президента України, зриву мобілізації та, як наслідок, підриву обороноздатності України в умовах військової агресії російської федерації проти України, незважаючи на це, 24.04.2023 близько 15 годині 00 хвилин ОСОБА_5 перебуваючи біля адміністративних будівель збірного пункту ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі ІНФОРМАЦІЯ_3 ), розташованого за адресою АДРЕСА_1 та ІНФОРМАЦІЯ_4 (далі ІНФОРМАЦІЯ_5 ), розташованого за адресою АДРЕСА_2 , умисно, протиправно, шляхом вчинення активних дій та висловлення провокуючих реплік, підбурила до ухилення від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період військовозобов`язаних ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які знаходились на території збірного пункту та на момент 24.04.2023, пройшли військово-лікарняну комісію, визнані придатними для проходження служби у Збройних силах України та які відповідно до Наказу Начальника ІНФОРМАЦІЯ_6 «Про призов військовозобов`язаних на військову службу під час загальної мобілізації до військових частин» №34 від 24.02.2023 призвані на військову службу за мобілізацією для комплектування військових частин військовозобов`язаних ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Крім того, вона достовірно знаючи про те що, відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-ХІ від 24.02.2022 введено воєнний стан та всій території України строком на 30 діб, та в подальшому продовжено Указом Президента України № 58/2023 від 06.02.2023 року затвердженого Законом України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 2915-ІХ від 07.02.2023», продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 19 лютого 2023 року строком на 90 діб, крім того відповідно до Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» № 65/2022 від 24.02.2022 затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про загальну мобілізацію"» № 2105-ІХ від 03.03.2022, оголошено та розпочато загальну мобілізацію протягом 90 діб, яку неодноразово продовжували, востаннє Указом Президента України «Про продовження строку проведення загальної мобілізації» № № 59/2023 від 06.02.2023, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку проведення загальної мобілізації"» № 2916-ІХ від 07.02.2023, з 19 лютого 2023 року строк проведення загальної мобілізації продовжено на 90 діб, що відповідно до ст.1 Закону України «Про оборону України» та ст.1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» є особливим періодом, з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, невиконання зазначених Указів Президента України, зриву мобілізації та, як наслідок, підриву обороноздатності України в умовах військової агресії російської федерації проти України, незважаючи на це 24.04.2023 близько 14 годині 00 хвилин вона, перебуваючи біля адміністративних будівель збірного пункту ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі ІНФОРМАЦІЯ_3 ), розташованого за адресою АДРЕСА_1 та ІНФОРМАЦІЯ_4 (далі ІНФОРМАЦІЯ_5 ), розташованого за адресою АДРЕСА_2 , в особливий період, під час проведення загальної мобілізації, умисно, протиправно, переслідуючи злочинний умисел, направлений на перешкоджання законній діяльності військових формувань в особливий період, тобто умисне створення перешкод або встановлення будь-яких обмежень у законній діяльності військовослужбовців Збройних Сил України та інших військових формувань України при виконанні ними своїх службових обов`язків в особливий період, визначила предметом свого злочинного посягання робочу функціональність ІНФОРМАЦІЯ_7 та ІНФОРМАЦІЯ_8 .
У той же час та у тому ж місці, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на перешкоджання законній діяльності військових формувань в особливий період, тобто умисне створення перешкод або встановлення будь-яких обмежень у законній діяльності військовослужбовців Збройних Сил України та інших військових формувань України при виконанні ними своїх службових обов`язків в особливий період, невиконання зазначених Указів Президента України, зриву мобілізації та, як наслідок, підриву обороноздатності України в умовах військової агресії російської федерації проти України, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, вона, діючи умисно, протиправно, частково заблокувала проїзд автомобілем (типу мікроавтобус) марки «Mercedes-Benz Vito», держ. номер НОМЕР_1 , білого кольору в межах контрольно-пропускного пункту ІНФОРМАЦІЯ_8 , після чого організувала скупчення людей, шляхом розповсюдження інформації мережею Інтернет, в тому числі телеграм-каналами, про збір біля адміністративних будівель збірного пункту ІНФОРМАЦІЯ_7 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , з метою порушення роботи даних військових установ, в якому брали участь ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , та публічно висловила?провокуючі репліки, що містили заклики щодо зупинення мобілізації шляхом ігнорування всіх регламентуючих нормативно-правових актів та невизнання законної діяльності ІНФОРМАЦІЯ_8 та ІНФОРМАЦІЯ_6 , у такий спосіб вона намагались перешкодити законній діяльності військового формування в особливий період, а саме роботі ІНФОРМАЦІЯ_8 та ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Проте з причин, що не залежали від її волі, не вчинила усіх дій, які вважала необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, а саме: незважаючи на її провокаційні репліки та активні дії щодо перешкоджання законній діяльності військових формувань в особливий період зриву загальної мобілізації не допущено.
Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.27, ст.336 КК України за ознаками: підбурювання до ухилення від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період та у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15, ч.1 ст.114-1 КК України за ознаками: незакінчений замах на перешкоджання законній діяльності військових формувань в особливий період.
ОСОБА_5 03.05.2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.27, ст.336 КК України, за кваліфікуючими ознаками: підбурювання до ухилення від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період, а також у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15, ч.1 ст.114-1 КК України за кваліфікуючими ознаками: незакінчений замах на перешкоджання законній діяльності військових формувань в особливий період.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні даного кримінального правопорушення повністю підтверджується наступними доказами, а саме: повідомленнями Управління СБУ в Одеській області та ІНФОРМАЦІЯ_8 про виявлення ознак кримінального правопорушення; протоколом огляду місця події від 26.04.2023, а саме ділянки території, яка знаходиться в межах контрольно-пропускного пункту ІНФОРМАЦІЯ_8 ; протоколом огляду документу (відеозапису), а саме відеозапису із нагрудної камери старшого слідчого СВ відділу поліції №1 ОРУП №1 Г`УНП в Одеській області, який в складі СОГ здійснив виїзд на місце події, при цьому на вказаних відеозаписах вбачаються ознаки кримінальних правопорушень; протоколами огляду телеграм-каналів, у яких виявлено викладенні відеозаписи провокуючого характеру та висвітлення місцезнаходження військового об`єкту; протоколом огляду відеозаписів із камер відео спостереження ІНФОРМАЦІЯ_8 ; протоколом огляду публічно доступного сайту в мережі Інтернет, в якому вбачаються ознаки злочину; протоколами допитів свідків ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , які повідомили про обставини вчинення даних злочинів, описали осіб, які причетні до його вчинення, їх участь у даних злочинах; протоколами впізнання особи за фотознімками за участю свідків - ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , які впізнали особу причетну до вчинення злочинів, а саме: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_9 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Слідчий у клопотанні посилається на наявність ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК, а саме що підозрювана ОСОБА_5 , яка підозхрюється у вчинені тяжкого злочину, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, під час досудового розслідування встановлена,
Прокурор та слідчий підтримали клопотання, просили задовольнити його та не визначати розмір застави відповідно до вимог КПК України, також просили врахувати, що підозрювана раніше судима до покарання з іспитовим строком.
Перевіривши та дослідивши надані матеріали до клопотання, заслухавши думки учасників процесу, суд вважає, що подане клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, спробам перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, спробам вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вимогами ч. 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч.1, ч.2 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
Статтею 2 КПК визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вказана позиція відображена, зокрема й в рішенні Суду від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».
На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (ч. 1 ст. 276 КПК України). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.
При вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу оцінці судом підлягають наявність та/або продовження існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК. Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які указують на факти, що ОСОБА_5 могла вчинити вказане у клопотанні правопорушення і такі є переконливими для суду, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, підозра у якому їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї такого обмежувального заходу, як тримання під вартою. З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою.
При вирішенні питання про ризики, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_5 раніше судима, підозрюється у вчинені злочину в період іспитового строку, має постійне місце проживання, підозрюється у вчинені тяжкого злочину, передбаченого ч.4 ст.27, ст.336, ч.3 ст.15, ч.1 ст.114-1 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, що вказує на наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування, впливати на свідків у кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки відповідно до вимог п.5 ч.2 ст. 183 КПК України.
Згідно ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - є однією з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу. Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.
Відтак, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя враховує ту обставину, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.4 ст.27, ст.336, ч.3 ст.15, ч.1 ст.114-1 КК України, а також враховуючи наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винуватою, особу підозрюваної, вимог наведеного законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваної необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Підставі для обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчим суддею не встановлено.
Відповідно до вимог ч.4 ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.
Враховуючи особу підозрюваної, наявність наведених ризиків, обставин кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість визначення розміру застави під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Визначаючи відповідно до вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави, слідчий суддя враховує не лише обсяг повідомленої підозри, а також і правові позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гафа проти Мальти»).
Відтак, з однієї сторони розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншої - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.
Розмір застави щодо особи, підозрюваного чи обвинуваченого у вчинені тяжкого злочину визначається у межах від 20 (двадцяти) до 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Суд приходить до висновку, що ОСОБА_5 необхідно визначити розмір застави виходячи з тяжкості злочину, у якому воні підозрюється, тяжкості покарання, що їй загрожує у разі визнання її винуватою, її особи, матеріального стану, тому слідчий судддя приходить до висновку, що розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України та дотримання належної процесуальної поведінки, у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатної особи, що складає 107360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень є достатньою.
Керуючись ст. ст. 132, 176-178, 372 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погодженим з прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 - задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб в межах строку досудового розслідування з утриманням її в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» до 01 липня 2023 року включно.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатної особи, що складає 107360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
Підозрювана ОСОБА_5 з дня визначення судом розміру застави може внести заставу на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Одеській області або забезпечити її внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, суду.
За умови внесення застави на підозрювану ОСОБА_5 відповідно до ст.194 КПК України будуть покладені обов`язки: не відлучатись з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання. Наслідком невиконання зазначених обов`язків є звернення застави в дохід держави і обрання до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або тримання під вартою.
Строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 рахувати з моменту її фактичного затримання до 01.07.2023 року включно.
Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Слідчий суддя ОСОБА_1