Справа № 495/6036/23
№ провадження 1-кс/495/1329/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2023 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження № 0000645 від 30.05.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки міста Білгород-Дністровський, освіта - неповна вища, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

21.06.2023 слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням в рамках кримінального провадження № 0000645 від 30 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 .

1. - Виклад обставин, зазначених в клопотанні.

27 травня 2023 року близько 12:30 годин більш точний час під час проведення досудового під час перебування на сходовому майданчику у під`їзді АДРЕСА_2 , виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, 27 травня 2023 року о 12:34 годині ОСОБА_4 , переслідуючи корисливий мотив, направлений на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, скориставшись тим, що за її діями ніхто не спостерігає і вони носять таємний характер для оточуючих, шляхом підбору ключа, проникла до приміщення квартири АДРЕСА_3 , де в одній із кімнат таємно викрала швейну машинку марки «Pfaff Hobby 1032», білого кольору вартістю 2760 гривень та фен марки «Babyliss» рожевого кольору, вартістю 950 гривень.

Після цього ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення покинула і розпорядилася майном на власний розсуд, чим спричинила ОСОБА_7 майнову шкоду на загальну суму 3710 гривень.

Відповідно до вимог ст.ст. 42, 276, 277 та 278 КПК України, повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку міста Білгород-Дністровський, Одеської області, громадянку України, зареєстровану та фактично проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 .

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризикам.

Оцінюючи в сукупності вищезгадані ризики, слідство вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваної ОСОБА_4 є виправданим та необхідним для забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ймовірним спробам ОСОБА_4 незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному правопорушенню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, та застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України, не може запобігти вищевказаним ризикам.

На підставі вищевикладеного, та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також приймачі до уваги той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам слідчий просив застосувати, відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною йому залишати місце свого проживання цілодобово.

2. - Позиції сторін.

22.06.2023 в судовому засіданні підозрювана ОСОБА_4 зазначила, що відповідно до ст. 20 КПК України підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом з урахуванням чого просила призначити їй захисника.

Зважаючи на вказане, слідчим суддею 22.06.2023 винесено ухвалу, якою доручено Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги в Одеській області призначити захисника на окрему процесуальну дію для захисту прав та інтересів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для розгляду клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000645 від 30.05.2023 за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке призначено на 23.06.2023 о 15 год. 00 хв.

Згідно доручення для надання безоплатної вторинної допомоги від 23.06.2023 № 015-002419ч ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначено захисника адвоката ОСОБА_5 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити та застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у цілодобово строком на 60 діб, з покладенням обов`язків, а саме: прибувати до слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням або суду за першим викликом; не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого або органу, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження; утримуватись від спілкування зі свідками в рамках кримінального провадження; повідомляти службову особу (слідчого, прокурора) або орган, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, якщо такий є, а також інші документи, що дають право на виїзд з України.

Підозрювана ОСОБА_4 просила відмовити у задоволенні клопотання та застосувати більш м`який запобіжний захід, зазначила, що має на утриманні двох дітей.

Адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у період доби з 23-00 по 06-00 години.

3. - Мотивація суду.

Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України.

Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно правової позиції викладеної в рішенні ЄСПЛ «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.

В рамках кримінального провадження №0000645 від 30.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку міста Білгород-Дністровський, Одеської області, громадянку України, зареєстровану та фактично проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 .

Стороною обвинувачення зазначається, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом допиту та протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_7 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з потерпілою ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з ОСОБА_8 , протоколом огляду відеозапису та іншими доказами в їх сукупності.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.4 ст. 185 КК України.

3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України і на які вказує слідчий чи прокурор.

Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п.2 ч.1 ст.194 КПК України), а саме ризик:

- переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки з місця скоєного злочину зник, підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання від 5 до 8 років позбавлення волі, тому є підстави вважати, що підозрюваний, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування;

- незаконно впливати на свідків, оскільки підозрюваній відомі їх анкетні дані та місця проживання, та яких на теперішній час допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом підозрюваного, внаслідок психологічного тиску шляхом погроз або вмовляння, можуть змінити показання, або ухилятись від з`явлення для давання показань;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, в тому числі викриттю повної схеми вчинення кримінального правопорушення, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст.177 КПК України;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. ОСОБА_4 пов`язана спільним побутом з раніше судимим за вчинення майнових злочинів ОСОБА_9 та відповідно сама вчинює крадіжки.

Як вбачається з наданих до матеріалів клопотання документів, встановлено, що ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень.

Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Прокурор в засіданні підтримав викладені у клопотанні ризики.

Оцінюючи питання щодо ризиків, зазначених у клопотанні, слідчий суддя з урахуванням позиції ЄСПЛ зазначає,що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).

Стосовно загрози втечі, практика ЄСПЛ виходить з того, що загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.

Відповідно до правової позиції Європейського суду відсутність в особи роботи та сім`ї не є доказом того, що вона може схилиться до вчинення нових злочинів. Так само як і сама по собі відсутність постійного місця роботи не є доказом того, що особа зникне (Пшевечерський проти Росії від 24 травня 2003 року).

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що в ході дослідження наданих стороною захисту доказів, можна прийти до висновків про міцні соціальні зв`язки ОСОБА_4 , зокрема згідно свідоцтва серії НОМЕР_1 вона є матірю ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідна до свідоцтва серії НОМЕР_2 ОСОБА_4 є матір`ю ОСОБА_11 . Як зазначено в судовому засіданні, діти проживають разом з матір`ю.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що хоча під час розгляду клопотання прокурором доведені заявлений ризик переховування, можливість незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні продовжує існувати.

3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У клопотанні слідчим зазначено, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки не є доцільним, оскільки враховуючи тяжкість вчиненого злочину, може призвести до вчинення підозрюваним інших, більш тяжких кримінальних правопорушень. У провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

Дослідивши надані до суду матеріали слідчий суддя приходить до висновку, що обґрунтовуючи необхідність обрання запобіжного заходу відносно підозрюваної прокурором доведена доцільність застосування домашнього арешту із забороною залишати їй місце проживання у певний період доби.

З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби з покладанням на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження №0000645 від 30.05.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Застосувати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання підозрюваної, а саме: АДРЕСА_1 із забороною їй залишати місце свого проживання в період часу з 23:00 по 06:00 год. в межах строку досудового розслідування, тобто до 14.08.2023 року включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво в рамках кримінального провадження або суду за першим викликом;

- не відлучатися за межі Білгород-Дністровського району без дозволу слідчого або органу, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво в рамках кримінального провадження про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання слідчому СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Дозволити підозрюваній покидати місце свого проживання під час дії сигналу повітряної тривоги для переміщення до найближчого укриття.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1