Справа № 947/7640/23
Провадження № 1-кс/947/7801/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.06.2023 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду місті Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання начальника Подільського відділу Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000192 від 16.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України про продовження відсторонення від посади

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Заріччя Курської області Російської Федерації, громадянин України, українець, з вищою освітою, розлученого, неповнолітних дітей не має, раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , який на момент вчинення кримінального правопорушення займав посаду командира ІНФОРМАЦІЯ_3 « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Сухопутний військ Збройних Сил України (умовне найменування - військова частина НОМЕР_1 ), у військовому званні «підполковник»,

якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України-,

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання начальника Подільського відділу Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000192 від 16.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України про продовження відсторонення від посади підозрюваного ОСОБА_4 ..

Обставини кримінального правопорушення викладені прокурором письмово в клопотанні.

На думку сторони обвинувачення, відсторонення підозрюваного ОСОБА_4 від посади є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження, оскільки останній перебуваючи на посаді командира ІНФОРМАЦІЯ_3 « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Сухопутний військ Збройних Сил України (умовне найменування - військова частина НОМЕР_1 ), зможе спілкуватись з іншими військовослужбовцями, внаслідок чого останні можуть сприяти підозрюваному в уникненні від кримінальної відповідальності за інкриміноване кримінальне правопорушення.

Також, він матиме змогу довести до своїх колег - військовослужбовців обставини кримінального провадження, які стали йому відомі при залученні до проведення слідчих дій, з метою впливу на їх покази.

Крім того, ОСОБА_4 перебуваючи на посаді командира ІНФОРМАЦІЯ_3 « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Сухопутний військ Збройних Сил України (умовне найменування - військова частина НОМЕР_1 ), може продовжити вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення.

В судовому засіданні прокурор клопотання про відсторонення підозрюваного від посади підтримав у повному обсязі.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання прокурора, зазначивши, що не має підстав вважати підозру обгрунтованою, відсутні ризики, які обгрунтовують клопотання, а відсторонення призведе до неприпустимих наслідків у вигляді зниження боєздатності військової частини НОМЕР_1 . При цьому звертав увагу на відсутність претензій з боку ОК «Південь»

Підозрюваний повністю підтримав позицію свого захисника.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, заслухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч.1, ч.2 ст.154 КПК України, відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і незалежно від тяжкості злочину - щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу.

Відсторонення від посади здійснюється на підставі рішення слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження на строк не більше двох місяців. Строк відсторонення від посади може бути продовжено відповідно до вимог статті 158 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.157 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у задоволенні клопотання про відсторонення від посади, якщо слідчий, прокурор не доведе наявність достатніх підстав вважати, що такий захід необхідний для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного чи обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_4 19.05.2023 року повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні вказаного вище кримінального правопорушення на думку сторони обвинувачення підтверджується наступними доказами, здобутими під час досудового розслідування, зокрема:

протоколом тимчасового доступу до речей і документів, що перебувають у володінні військової частини НОМЕР_1 від 16.03.2023, під час якого серед іншого вилучено договір № 73 від 10.12.2022 про закупівлю товарів, укладеного між військовою частиною НОМЕР_1 та ФОП « ОСОБА_7 »;

показаннями свідка ОСОБА_8 від 20.02.2023, 14.03.2023;

показаннями свідка ОСОБА_9 від 10.04.2023; 15.05.2023;

висновком експерта від 04.04.2023 № СЕ-19/116-23/5052-ТВ за результатами судової товарознавчої експертизи;

висновком експерта від 10.05.2023 № СЕ-19/116-23/7593-ТВ за результатом судової товарознавчої експертизи;

висновком експерта № 50 від 05.05.2023 за результатами проведення почеркознавчої експертизи документів;

протоколом обшуку приміщень військової частини НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_3 від 27.04.2023, під час якого, серед іншого, вилучено оригінали платіжних доручень до договору № 73 від 10.12.2022;

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, слідчим суддею встановлено таке.

Згідно ч.5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Аналогічна правова позиція ЄСПЛ відображена у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, в якому також зазначено, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 року ЄСПЛ зазначив: «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

В рішенні ЄСПЛ «Ферарі-Браво проти Італії», Суд зазначив, що затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 року ЄСПЛ зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його винуватості, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Таким чином, відповідно до практики ЄСПЛ, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Слідчий суддя наголошує, що на даній стадії кримінального провадження, судом не встановлюється винуватість чи не винуватість ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення, а також правильність кваліфікації органом досудового розслідування його дій, а лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, а тому суд не може давати остаточну оцінку допустимості та належності доказів, а також їх сукупності для висновку про винуватість особи, або її невинуватість, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ч.2 ст.94 КПК, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та всі докази в даному кримінальному провадженні підлягають ретельній перевірці з наступною їх оцінкою згідно положень ч.1 ст.94 КПК.

Відповідно до ст.ст. 89, 94 КПК, оцінка допустимості та належності доказів буде надана судом першої інстанції при розгляді кримінального провадження по суті.

Докази, які містяться в матеріалах кримінального провадження вказують на те, що на даній стадії досудового розслідування існує обґрунтована підозра можливої причетності ОСОБА_4 до вчинення інкримінованих йому дій.

Долучені до клопотання слідчого докази є такими, що вказують на наявність обставин та відомостей, які можуть переконати суд та неупередженого спостерігача, що підозрюваний ОСОБА_4 можливо вчинив інкриміновані йому дії. Ці докази, на даній стадії досудового розслідування, є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Доводи захисту щодо провокативних дій з боку свідка ОСОБА_9 та наявності у його діях складу кримінального правопорушення будуть предметом здійснення подальшого досудового розслідування.

Доводи сторони захисту щодо покладення обов`язків перевірки умов проектів договорів на інших службових осіб не знімають відповідальності з керівника військової частини стосовно недопущення розтрати військовим майном. При цьому за версією сторони обвинувачення ОСОБА_4 надав вказівку підлеглим ОСОБА_9 та ОСОБА_10 щодо визначення в якості переможця - цінової пропозиції ОСОБА_7 .

Крім того, обгрунтованість підозри була предметом судового контролю з боку Одеського апеляційного суду.

Дослідивши долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до переконання про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України.

Відповідно до примітки ст. 45 КК України корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені ст.ст. 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені ст.ст. 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.

Частина 5 ст. 65 Закону «Про запобігання корупції» передбачає відсторонення від виконання повноважень особи: 1) якій повідомлено про підозру у вчиненні нею злочину у сфері службової діяльності; 2) щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

За таких обставин приходжу до висновку про необхідність тимчасового відсторонення підозрюваного від займаної посади, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні корупційного злочину з використанням службового становища.

Щодо доводів сторони захисту, що відсторонення підозрюваного призведе до неприпустимих наслідків у вигляді зниження боєздатності військової частини НОМЕР_1 та відсутність претензій з боку ОК «Південь», то слідчий суддя їх відхиляє так як на даний час можливе призначення виконуючого обов`язки командира військової частини, а сама частина є логістичною. Відсутність претензій з боку військового керівництва не є підставою для відмови у задоволенні клопотання, так як відсторонення здійснюється в порядку, що передбачений КПК України.

Крім того, доводи захисту щодо відсутності підстав для відсторонення були відхилені Одеським апеляційним судом.

Таким чином, тимчасове відсторонення підозрюваного ОСОБА_4 від займаної посади на даному етапі досудового розслідування є необхідним для встановлення істини у кримінальному провадженні і застосовується з метою запобігти спробам останнього протиправно перешкоджати кримінальному провадженню.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, належним чином вмотивованим та таким, яке відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України, а тому з огляду на наявність правових підстав для продовження дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення підозрюваного ОСОБА_4 від займаної посади, таке клопотання підлягає частковому задоволенню.

Таким чином, керуючись ст.ст. 131, 132, 154-157, 309, 376, 395, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника Подільського відділу Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000192 від 16.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України про продовження відсторонення від посади ОСОБА_4 - задовольнити частково.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 продовжити відсторонити від посади командира ІНФОРМАЦІЯ_3 « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Сухопутний військ Збройних Сил України (умовне найменування - військова частина НОМЕР_1 ) до 18 липня 2023 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1