Справа № 308/9763/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 червня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгород скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Закарпатської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою, в якій просить зобов`язати прокурорів Закарпатської обласної прокуратури внести подану нею 02.06.2023 року заяву про злочин за ст.364 КК України відносно ОСОБА_4 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу обґрунтовано тим, що 02.06.2023 року заявник подала заяву про злочин передбачений ст.364 КК України відносно ОСОБА_4 , який перебуваючи на посаді начальника відділу державної охорони природно-заповідного фонду зловживаючи посадовими обов`язками не забезпечив виконання завдань передбачених Положенням про службу державної охорони природно-заповідного фонду та посадової інструкції начальника відділу державної охорони природно-заповідного фонду Ужанського НПП, що призвело до масових порушень природоохоронного законодавства, зокрема незаконних порубок, в результаті яких було завдано збитків державі в особливо великих розмірах.

Однак, станом на 13 червня 2023 року подану ним заяву про кримінальне правопорушення не внесено до ЄРДР та не надіслано йому витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

ОСОБА_3 зазначає, що суть заяви про злочин полягала в наступному.

Згідно Положення про службу державної охорони природно-заповідного фонду України, зокрема, основними завданнями служби держохорони є забезпечення додержання режиму охорони територій та об`єктів природно-заповідного фонду України; попередження та припинення порушень природоохоронного законодавства.

Служба держохорони відповідно до покладених на неї завдань: здійснює охорону природних комплексів природних заповідників, біосферних заповідників, національних природних парків, ботанічних садів, дендрологічних парків, зоологічних парків, парків-пам`яток садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення, а також регіональних ландшафтних парків; попереджує пошкодження лісових насаджень унаслідок незаконних рубок та ін..

До складу служби державної охорони природно-заповідного фонду України входить відділ (сектор) державної охорони природно-заповідного фонду.

Відповідно до штатного розпису в Ужанському НПП діє відділ державної охорони природно-заповідного фонду в склад 8 працівників. Начальником відділу ДО ПЗФ Ужанського НПП є ОСОБА_4 .

Однак, ОСОБА_4 перебуваючи на посаді начальника відділу державної охорони природно-заповідного фонду зловживаючи посадовими обов`язками не забезпечив виконання завдань передбачених Положенням про службу державної охорони природно-заповідного фонду та посадової інструкції начальника відділу державної охорони природно-заповідного фонду Ужанського НПП, що призвело до масових порушень природоохоронного законодавства, зокрема незаконних порубок, в результаті яких було завдано збитків державі в особливо великих розмірах.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явилася, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлялась належним чином. При цьому, 20.06.2023 року подала заяву, згідно якої, у зв`язку із сімейними обставинами не може бути присутня на засіданні, просить розгляд провести без її участі, скаргу підтримує та просить задовольнити.

Представник Закарпатської обласної прокуратури у судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином, шляхом направлення повістки про виклик на офіційну електронну адресу. Відсутність особи, бездіяльність якої оскаржується, відповідно до положень ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

У відповідності до вимог ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали скарги, оцінивши докази, в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 02 червня 2023 року звернулася до Закарпатської обласної прокуратури із заявою про злочин, яка датована 30.05.2023 р.

У заяві повідомляла, що ОСОБА_4 перебуваючи на посаді начальника відділу державної охорони природно-заповідного фонду зловживаючи посадовими обов`язками не забезпечив виконання завдань передбачених Положенням про службу державної охорони природно-заповідного фонду та посадової інструкції начальника відділу державної охорони природно-заповідного фонду Ужанського НПП, що призвело до масових порушень природоохоронного законодавства, зокрема незаконних порубок, в результаті яких було завдано збитків державі в особливо великих розмірах.

Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст.9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частинами 1, 2 ст.214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Відповідно до положень ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно ч.1 глави 3 розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

При цьому слід відзначити, що відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303, 304 КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Тобто, саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст.25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Слідчим суддею встановлено, що відомості, що містяться в заяві ОСОБА_3 від 25.05.2023 року є такими, що відповідають критеріям, зазначеним у ч.1 ст.214 КПК України, а вказані у ній обставини можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Окрім цього, відповідно до позиції, викладеної в п.п. 1.1 Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених на засіданні Зборів суддів Вищого спеціалізованого суду України 23 грудня 2016 року, визначений ч.1 ст.214 КПК України, обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

У той же час наявність або відсутність події кримінального правопорушення та складу злочину в діянні певних осіб може бути визначено лише в ході проведення досудового розслідування згідно Розділу ІІІ КПК України (ст. 284 КПК України).

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що підстави для зобов`язання внести до ЄРДР відомості за певною правовою кваліфікацією відсутні, оскільки визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення належить до компетенції органу, яким здійснюється досудове розслідування, а слідчий, дізнавач та прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (ст. 36, 40, 40-1 КПК України). Крім цього, ст.60 КПК України не передбачено права заявника вирішувати питання про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення, відомості про яке вносяться прокурором або слідчим до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У межах розгляду даної скарги встановлено, що відомості заявою ОСОБА_3 , датованою 30.05.2023 року, яка була подана 02.06.2023 року, до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, прокурором доказів внесення вказаних відомостей до ЄРДР за вказаною заявою не надано, що суперечить вимогам ст.214 КПК України, яка визначає строки внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а отже скарга в цій частині є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

У відповідності до ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

У зв`язку з наведеним вище скарга підлягає до часткового задоволення.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 214, 303, 306-307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 , - задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Закарпатської обласної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в порядку ст. 214 КПК України, відомості за заявою ОСОБА_3 про злочин від 30.05.2023 року.

В задоволенні решти вимог скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1