Справа № 203/4240/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2023 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

адвоката - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі клопотання старшого слідчого СВ ВП №12 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Рубіжне Луганської області,

громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого,

утриманців не маючого, зареєстрованого:

АДРЕСА_1 , проживає: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000162,-

ВСТАНОВИВ:

СВ ВП №12 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000162, відомості за яким внесено до ЄРДР 04.08.2023 року з правовою кваліфікацією за ч.4 ст.186 КК України.

05.08.2023 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України та в цей же день повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, за фактом відкритого викрадення 04.08.2023 року майна потерпілого ОСОБА_7 , вчиненого в умовах воєнного стану.

В наданому клопотанні слідчим поставлено питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з визначенням застави в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу визначені ст.177 КПК України, а обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу - ст.178 КПК України.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Перевіряючи доводи клопотання та заперечення сторони захисту, слідчий суддя враховує, що долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, зокрема, протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення; протоколи допиту в якості потерпілого ОСОБА_7 та пред`явлення йому осіб для впізнання; протокол допиту свідка ОСОБА_8 , протокол огляду місця події, в достатній мірі свідчать про факт вчинення дій, що підпадають під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України та дають достатньо вагомі підстави для висновку про причетність до його вчинення ОСОБА_5 .

Також слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7-ми до 10-ти років.

Таким чином, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та усвідомлення останнім можливості засудження до позбавлення волі на тривалий термін, може бути мотивом та підставою для вчинення підозрюваним дій з переховування від органів досудового розслідування та суду і є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків такого переховування.

Крім того, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 за місцем реєстрації та тимчасової реєстрації як внутрішньо переміщеної особи не проживає, не одружений, утриманців не має, не працевлаштований та не має постійного джерела доходів. В рамках іншого кримінального провадження останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 КК України та оголошено у розшук в зв`язку із переховуванням від органів досудового розслідування, що в сукупності також свідчить про наявність ризиків такого переховування підозрюваного у даному кримінальному провадженні та продовження вчинення аналогічних корисних кримінальних правопорушень проти власності.

Також слідчий суддя враховує стадію досудового розслідування у кримінальному провадженні, у якому на теперішній час не проведено всі необхідні слідчі та процесуальні дії, спрямовані на виявлення та фіксування всіх обставин вчиненого злочину, триває збір доказів.

З огляду на це, обізнаність підозрюваного про обставини вчинення кримінального правопорушення, особу потерпілого та свідка, є достатні підстави вважати про існування ризиків перешкоди кримінальному провадженню, шляхом ухилення підозрюваного від проведення слідчих та процесуальних дій за його участю, незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому провадження з метою зміни ними обсягу або змісту своїх свідчень на його користь під час подальшого досудового розслідування та в суді, переховування або знищення речей та документів, що можуть мати значення для кримінального провадження.

З урахуванням вищенаведеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, в зв`язку з чим, вважає, що на даному етапі досудового розслідування необхідним запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваного, є тримання під вартою, що забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пунктом 2 ч.5 ст.182 КПК України передбачено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до приписів ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії» від 28.09.2010 року, суд зазначив, що суму застави необхідно оцінювати за ступенем впевненості, що можлива перспектива втрати застави буде діяти як достатній стримуючий фактор, щоб розвіяти будь-яке бажання втекти.

В рішенні від 13.01.2022 року у справі «Істоміна проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що застава має на меті передусім забезпечення явки особи на судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватись залежно від особи, про яку йде мова, із урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду.

Таким чином, враховуючи обставин кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному; наявні ризики, передбачені п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України; дані про особу підозрюваного, майновий та сімейний стан; слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що з урахуванням розміру такого прожиткового мінімуму, встановленого законодавством на момент розгляду клопотання, становить 134200 грн.

В разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки, визначені п.п.1-4,8 ч.5 ст.194 КПК України.

Строк застосованого запобіжного заходу визначити строком на 60 діб з моменту затримання підозрюваного в порядку ст.208 КПК України, тобто до 03 жовтня 2023 року включно.

Керуючись ст.ст.176-178,182,183,184,193,194,196,197 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, до 03 жовтня 2023 року включно.

Визначити підозрюваному заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 134200 грн.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного на строк до 03 жовтня 2023 року наступні обов`язки:

-прибувати за викликами слідчого, процесуального керівника прокуратури або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання, перебування;

-не відлучатись за межі Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-утриматись від спілкування у будь-який позапроцесуальний спосіб із потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1