Справа № 461/2614/23
Провадження № 1-кс/461/3906/23
УХВАЛА

Іменем України

20.07.2023 слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові клопотання слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1

в с т а н о в и в:

Слідчий СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_5 , за погодженням прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, строком на 60 днів.

В обґрунтування поданого клопотання покликається на те, що 27.06.2023 ОСОБА_6 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, яке вручено останньому у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень. Слідчий стверджує, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, що вчинено за попередньою змовою групою осіб та з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, що може стимулювати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування. Окрім того, слідчий повідомив, що 21.05.2022 ОСОБА_6 перетнув кордон із Республікою Польща в пункті пропуску «Краківець» і на даний час перебуває за межами території України. Також, слідчий зазначив, що 18.07.2023 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в розшук, відтак просить слідчого суддю проводити розгляд клопотання у його відсутності, на підставі ч.6 ст.193 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підозрюваний в судове засідання не з`явився.

Захисник в судовому засіданні щодо задоволення клопотання слідчого заперечив.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення прокурора та захисника, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим управлінням ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000001 від 23.03.2023 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 3 ст. 332 КК України.

З матеріалів справи вбачається, що 27.06.2023 ОСОБА_6 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 3 ст. 332 КК України, яке вручено останньому у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

Постановою слідчого від 18.07.2023 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено розшук.

Згідно з інформацією Головного центру обробки спеціальної інформації ДПС України підозрюваний ОСОБА_6 21.05.2022 перетнув кордон із Республікою Польщею в пункті пропуску «Краківець» і на даний час перебуває за межами території України.

Положеннями ч.6 ст.193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_6 21.05.2022 перетнув кордон із Республікою Польщею в пункті пропуску «Краківець».

Таким чином, прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та перебуває за межами території України, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Окрім того, суд приймає до уваги позицію колегії суддів Львівського апеляційного суду, висловлену в ухвалі від 13.05.2022 у справі №461/6755/18, де зазначено, що чинний КПК України не визначає, якими саме доказами має бути доведено, що особа перебуває у будь-якому із видів розшуку. Однак регламентує, що про оголошення розшуку (державного, міждержавного, міжнародного) має бути винесена органом досудового розслідування відповідна постанова (ч. 2 ст. 281 КПК України). Будь-яких інших документів, зокрема, довідки Інтерполу, витягу з бази Інтерполу тощо, зазначена норма закону (ч. 2 ст. 281 КПК України) не вимагає.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини та вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів в тому, що особа, можливо, вчинила злочин, що підтверджується долученими до матеріалів клопотання документами, а саме: матеріалами УСБ України у Львівській області від 23.03.2023№9/12-396; протоколами допиту свідка ОСОБА_7 від 24.03.2023, 30.05.2023, 01.06.2023; протоколом огляду, помічення та вручення грошових коштів від 31.05.2023; протоколом затримання особи ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні злочину від 31.05.2023; протоколом освідування особи ОСОБА_8 від 31.05.2023; протоколом обшуку автомобіля від 31.05.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 31.05.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 31.05.2023; іншими матеріалами кримінального провадження №0000001.

Слідчим та прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим передбачає покарання у вигляді позбавлення волі; вказаний ризик обґрунтовується наявністю повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, а тому розуміючи тяжкість покарання підозрюваний може використати всі можливі способи та засоби для ухилення від відповідальності, зокрема враховуючи його перебування поза межами території України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , а також те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та дійшов висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний виїхав та перебуває за межами території України, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, відтак слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задоволити.

Водночас, слідчим суддею не вирішується питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою разом із визначенням розміру застави відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, оскільки відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України лише після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Окрім того, відповідно до ч.4 ст.197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задоволити частково.

Керуючись ст.ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволити частково.

В порядку ч.6 ст.193 КПК України, застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В іншій частину клопотання слідчого - відмовити.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду виготовлено 25.07.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1