УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в режимі відеоконференції клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, українця, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 332 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 24.05.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000290,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернулася до слідчого судді з клопотанням погодженим прокурором, про продовження підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у межах строку досудового розслідування, визначивши заставу у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000290 від 24.05.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.190, ч. 3 ст. 15 ст. 332, ч. 2 ст. 190 КК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), за попередньою змовою групою осіб, в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України; у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, та у сприянні вчиненню незаконного переправлення осіб через державний кордон України порадами, усунення перешкод, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 332 КК України.

13.04.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України безпосередньо після вчинення злочину.

13.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 332 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих кримінальних правопорушеннях повністю підтверджується зібраним у кримінальному проваджені доказами.

Строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою закінчується 13.07.2023, однак внаслідок складності даного провадження та великим обсягом процесуальних, слідчих (розшукових) дій, які необхідно провести, встановленням на території міста Києва та у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, завершити досудове розслідування у вказаний строк неможливо, так як у даному кримінальному провадженні необхідно виконати ряд слідчих (розшукових) дій.

Метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків або потерпілих у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто в межах вказаного кримінального провадження існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України, на даний час заявлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились.

Таким чином, зміна запобіжного заходу на більш м`який не зможе запобігти зазначеним ризикам та забезпечити завдання кримінального провадження.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 02.06.2023 підозрюваному ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 13.07.2023 з правом внесення застави в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 805 200 грн.

Прокурор клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити за підставами викладеними в ньому.

Захисник заперечувала щодо задоволення клопотання.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 332 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 14.04.2023 року щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 11.06.2023, з визначенням розміру застави 805 200 грн.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.06.2023 продовжено строк дії запобіжного заходу до 13.07.2023.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до змісту ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тобто, при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного, слідчий суддя, керуючись загальними приписам, які регулюють застосування запобіжного заходу, з урахуванням додаткових відомостей, має дослідити наявність таких обставин:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу чи покладених обов`язків;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

4) обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною кримінальних правопорушень.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких його рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

На підтвердження можливої причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень до клопотання додано матеріали кримінального провадження, які досліджені у судовому засіданні, а саме: протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 10.06.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 12.09.2022; протокол огляду, ідентифікації та вручення копій документів від 16.09.2022; інформацію із КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації»; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 10.11.2022; протокол огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 19.01.2023; протокол огляду та добровільної видачі від 20.01.2023; протокол огляду та добровільної видачі від 25.01.2023; протокол огляду та добровільної видачі від 04.03.2023; протокол огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 06.03.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 04.04.2023; протокол огляду та добровільної видачі від 04.04.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 07.04.2023; протокол огляду, ідентифікації та вручення копій документів від 07.04.2023; протокол огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів і несправжніх (імітаційних) засобів від 12.04.2023; протокол огляду, ідентифікації та вручення предметів і грошових коштів від 12.04.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 13.04.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 13.04.2023; висновок експерта №СЕ-19/111-23/22973-ДД; висновок експерта №СЕ-19/111-23/22957-ДД; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 13.04.2023; протокол допиту підозрюваної ОСОБА_14 від 13.04.2023; протокол допиту підозрюваної ОСОБА_15 від 13.04.2023; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_16 від 13.04.2023, та інші матеріали кримінального провадження.

Враховуючи у сукупності досліджені матеріали, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, за викладених у клопотанні обставин, тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності достатніх підстав вважати, що заявлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшилися, які виправдовують необхідність продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя зазначає таке.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Водночас, Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий вказав на те, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшилися, а саме: ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; впливати на свідків або потерпілих, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та продовжити вчиняти кримінальні правопорушення.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого у клопотанні та прокурора у судовому засіданні про продовження існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки цей ризик є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Слідчий суддя вважає доведеним, що на теперішній час, ризик переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду не втратив свою актуальність.

Крім того, встановлено продовження існування ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Також є цілком вирогідним продовження існування ризиків, передбачених п.п. 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання.

Приймаючи до уваги обставини, передбачені ст. 178 КПК України, у т.ч. вік, стан здоров`я наявність постійного місця проживання, наявність сім`ї, обставини вчинення злочину, відсутність судимостей та інші дані, що характеризують особу підозрюваного, а також з огляду на суспільну небезпечність самого кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Враховуючи доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає обґрунтованою необхідність у продовженні підозрюваному ОСОБА_5 строку тримання під вартою.

При визначенні строку тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч. 1 ст. 197 КПК України, вважає за необхідне продовжити ОСОБА_5 строк тримання під вартою терміном на 60 днів, тобто до 03.09.2023.

Так ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 05.07.2023 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 13.10.2023.

Одночасно, керуючись ч. 3 ст. 183, ч. 4 ст. 182 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне залишити обрану раніше ОСОБА_5 у якості альтернативного запобіжного заходу заставу, що буде здатна забезпечити виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків та покладення на нього обов`язків передбачених ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 14.04.2023 року у справі № 761/12865/23.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182-184, 186, 193-197, 309, 310, 376, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 03.09.2023, з визначенням застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 805 200 (вісімсот п`ять тисяч двісті) грн та покладанням обов`язків, передбачених ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 14.04.2023 року у справі № 761/12865/23.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали складено 10.07.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1