Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6582/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2023 року Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м. Києва клопотання власника майна товариства з обмеженою відповідальністю «БНК-Україна» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000082 від 05.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання власника майна товариства з обмеженою відповідальністю «БНК-Україна» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000082 від 05.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України, в якому просив скасувати арешт, накладений постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 12.04.2022, на грошові кошти у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках в АТ «ПІВДЕННИЙ», а саме: НОМЕР_1 українська гривня; НОМЕР_1 євро; НОМЕР_1 російський рубль.

В обґрунтування клопотання вказав, що в межах вказаного кримінального провадження керівником Подільської окружної прокуратури м. Києва 12.04.2022 прийнято постанову про арешт майна, якою накладено арешт на грошові кошти, які належать Товариства з обмеженою відповідальністю «БНК-Україна» (79012, м. Львів, вул. Сахарова А. академіка, буд. 42, каб. 407; ) у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у АБ «ПІВДЕННИЙ» (МФО 328209), а саме: НОМЕР_1 українська гривня; НОМЕР_1 євро; НОМЕР_1 російський рубль.

Арешт на вказане майно ТОВ «БНК-Україна» накладено з метою збереження речових доказів та обґрунтоване необхідністю збереження майна з огляду на можливу втрату активів суб`єкта господарської діяльності, вчинення дій службовими особами ТОВ «БНК-Україна» на шкоду державній безпеці України.

Зазначає, що в подальшому, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 04.10.2022 у справі № 758/6087/22 скасовано арешт, накладений постановою прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва від 12.04.2022 року на грошові кошти, які належать ТОВ «БНК-Україна» у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, що знаходяться на вказаному вище рахунку чи на зберіганні у АБ «ПІВДЕННИЙ» в частині заборони здійснення видатків, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету та державних цільових фондів, по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати, комунальних платежів, аліментів, виконання рішення судів, послуги охорони та протипожежної безпеки та видатків на Збройні Сили України.

Постановою Господарського суду Львівської області від 24.05.2023 у справі № 914/2450/22 ТОВ «БНК-Україна» визнано банкрутом і відкрито ліквідаційну процедуру та призначено ліквідатором арбітражного керуючого ОСОБА_3 , у зв`язку з чим повноваження генерального директора припинилися, а його учасники втратили право впливу на діяльність вказаного товариства.

Вказує, що вказаний арешт перешкоджає йому здійснювати свої обов`язки як ліквідатора ТОВ «БНК-Україна» у відповідності до вимог Кодексу України з процедур банкрутства, арешт накладено необґрунтовано та у його подальшому застосуванні відпала потреба, а відтак арешт підлягає скасуванню в порядку ст. 174 КПК України.

У судовому засіданні заявник клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо задоволення оскільки досудове розслідування триває та потреба у вказаному арешті не відпала.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього документи, заслухавши доводи сторін, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 12.04.2022 на підставі ст. 615 КПК України, з метою збереження речових доказів, накладено арешт на грошові кошти, які належать ТОВ «БНК-Україна», у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках в АТ «ПІВДЕННИЙ», а саме: НОМЕР_1 українська гривня; НОМЕР_1 євро; НОМЕР_1 російський рубль.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 04.10.2022 у справі № 758/6087/22 скасовано арешт, накладений постановою прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва від 12.04.2022 року на грошові кошти, які належать ТОВ «БНК-Україна» у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, що знаходяться на вказаному вище рахунку чи на зберіганні у АБ «ПІВДЕННИЙ» в частині заборони здійснення видатків, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету та державних цільових фондів, по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати, комунальних платежів, аліментів, виконання рішення судів, послуги охорони та протипожежної безпеки та видатків на Збройні Сили України.

02.11.2022 Господарським судом Львівської області було відкрито провадження у справі № 914/2450/22 про банкрутство ТОВ «БНК-Україна».

Постановою Господарського суду Львівської області від 24.05.2023 у справі № 914/2450/22 ТОВ «БНК-Україна» визнано банкрутом і відкрито ліквідаційну процедуру та призначено ліквідатором арбітражного керуючого ОСОБА_3 , у зв`язку з чим повноваження генерального директора товариства припинилися, а його учасники втратили право впливу на діяльність вказаного товариства.

Відповідно до статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з частиною другою статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до статті 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до частини другої статті 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст. 59 Кодексу України з процедур банкрутства з дня ухвали господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури скасовуються арешт, накладений на майно боржника, визнаного банкрутом, та інші обмеження щодо розпорядження майном такого боржника. Накладення нових арештів або інших обмежень щодо розпорядження майном банкрута не допускається; припиняються повноваження органів управління банкрута щодо управління банкрутом та розпорядження його майном, якщо цього не було зроблено раніше, члени виконавчого органу (керівник) банкрута звільняються з роботи у зв`язку з банкрутством підприємства, а також припиняються повноваження власника (органу, уповноваженого управляти майном) майна банкрута.

Відповідно до ч. 1 ст. 61 КУПБ, ліквідатор з дня свого призначення здійснює, серед іншого, такі повноваження: приймає у своє відання майно боржника, забезпечує його збереження; виконує функції з управління та розпорядження майном банкрута; виконує повноваження керівника (органів управління) банкрута; формує ліквідаційну масу; заявляє до третіх осіб вимоги щодо повернення банкруту сум дебіторської заборгованості; вживає заходів, спрямованих на пошук, виявлення та повернення майна банкрута, що знаходиться у третіх осіб, здійснює інші повноваження, передбачені КУПБ. Крім того, згідно з п. 5 ч.1 ст. 12 КУПБ, арбітражний керуючий має право запитувати та отримувати документи або їх копії від юридичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування.

З моменту відкриття ліквідаційної процедури, ТОВ «БНК-Україна» як суб`єкт господарської діяльності і як суб`єкт права, переходить в особливу процедуру, в якій під контролем господарського суду вживаються заходи спрямовані на задоволення вимог кредиторів в порядку установленому законом.

З дня ухвалення Господарським судом Львівської області постанови у справі №914/2450/22 про визнання ТОВ «БНК-Україна» банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури повноваження генерального директора Товариства припинилися, а учасники Товариства втратили право на здійснення впливу на діяльність Товариства.

Функції з управління та розпорядження майном банкрута одноосібно виконує ліквідатор, який, в силу положень ч. 1 ст. 13 КУПБ є незалежним та діє в інтересах кредиторів Товариства, якими є виключно юридичні та фізичні особи - резиденти України.

За змістом приписів ст. 64 КУПБ задоволення вимог кредиторів здійснюється шляхом спрямування коштів, отриманих від продажу майна боржника на користь кредиторів.

На переконання слідчого судді, арешт майна боржника унеможливлює продаж майна, унеможливлює використання грошових коштів для погашення кредиторських вимог, а відтак порушує майнові інтереси кредиторів.

Статтею 16 КПК України передбачено недоторканість права власності як одну із засад кримінального провадження. Цією нормою передбачено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Водночас, слідчий суддя враховує, що в силу статті 41 Конституції України, статті 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі «АГОСІ проти Сполученого Королівства» (AGOSI v. The United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

У справі Раймондо проти Італії (Raimondo v. Italy, рішення 24.01.1994), в яких заявники скаржилася на контроль за використанням власності в зв`язку з провадженням кримінального розслідування, не знайшовши у цьому випадку порушення статті 1 протоколу № 1, Суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань (п.35).

З викладених вище норм КПК України та практики Європейського суду з прав людини, вбачається, що захист прав власника чи законного володільця майна, яке має значення для кримінального провадження, є пріоритетним, і ступінь втручання у право власності особи має бути співмірним потребам досудового розслідування.

Відповідно до правових висновків Верховного Суду (викладених, наприклад, у постанові від 14.03.2018 по справі №10/Б-5022/1359/2011): за загальним правилом зняття заборон та арештів з майна боржника в порядку Закону про банкрутство є безумовним, стосується будь-яких органів і посадових осіб, у тому числі реєструючих, правоохоронних органів.

Таким чином, строк ліквідаційної процедури становить 12 місяців і за вказаний період часу ліквідатор повинен вчинити безліч заходів ліквідаційної процедури в тому ж числі і продаж майна банкрута.

Натомість, наявність арешту на належні банкруту рахунки, безперешкодну реалізацію цього майна на виконання Кодексу України з процедур банкрутства та відповідно перешкоджає виконанню обов`язків ліквідатора у справі.

Зважаючи на доводи, викладені у клопотанні, керуючись принципами диспозитивності та змагальності сторін, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а арешт, накладений постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 12.04.2022, підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 170, 174 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання власника майна товариства з обмеженою відповідальністю «БНК-Україна» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000082 від 05.04.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений постановою керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва від 12 квітня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000082 від 05.04.2022, грошових коштів у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі коштів та цінностей, що знаходяться на банківських рахунках в АТ «ПІВДЕННИЙ», а саме:

- НОМЕР_1 українська гривня;

- НОМЕР_1 євро;

- НОМЕР_1 російський рубль.

Ухвала в порядку ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1