УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні №0001150 від 20.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

25.08.2023 прокурор звернувся до суду з клопотання, в якому зазначено, що у провадженні другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001150 від 20.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.08.2023 приблизно о 20 год.50 хв., водій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (водій броньованих автомобілів 9-прикордоного загону імені ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_1 ), перебуваючи в у стані алкогольного сп`яніння 2.0 % проміле та керуючи мотоциклом марки «Lifan» реєстраційний номер НОМЕР_2 , рухаючись по автодорозі зі сторони с. Юрове в напрямку с. Майдан Копишенський Коростенського району Житомирської області на відрізку вказаної автодороги між с. Юрове та с. Перга Олевської територіальної громади Коростенського району Житомирської області не врахувавши дорожню обстановку, почав здійснювати маневр об`їзду перешкоди дерев`яні ящики з піском, не впоравшись з керуванням виїхав на зустрічну смугу руху та допустив зіткнення з перешкодою, яка розташовувалася на проїзній частині, внаслідок чого пасажир транспортного засобу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , отримала тілесні ушкодження та була доставлена до КНП «Олевська ЦРЛ» з попереднім діагнозом: «забій голови, відкритий перелом лівої гомілки».

Так, в період з 06:30 год. 25.08.2023 по 08:15 год. 25.08.2023, слідчим другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого умісті Хмельницькому, проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди, а саме ділянки автодороги Майдан Копишевський-Олевськ-Ємільчин-Сімаковка (між с. Юрове та с. Перга Олевської територіальної громади Коростенського району Житомирської області) в ході якого вилучено мотоцикл марки «Lifan» модель «LF175-2E», vin № НОМЕР_3 , державний номер НОМЕР_2 , який належить на праві власності ОСОБА_6 .

Вказаний мотоцикл передано на зберігання на майданчик для тимчасово виучених транспортних засобів УЛМТЗ ГУНП в Житомирській області за адресою: вул. Кемського, 3, м. Коростень, Житомирської області.

25.08.2023 постановою слідчого мотоцикл марки «Lifan» модель «LF175-2E», vin № НОМЕР_3 , державний номер НОМЕР_2 , який належить на праві власності ОСОБА_6 .

В судове засідання прокурор не з`явився, в прохальній частині клопотання просив проводити розгляд справи без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 25.08.2023 майно, а саме: мотоцикл марки «Lifan» модель «LF175-2E», vin № НОМЕР_3 , державний номер НОМЕР_2 , який належить на праві власності ОСОБА_6 .

Виконання ухвали покласти на прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7 Перекупка