УХВАЛА

Іменем України

29.08.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернулася до слідчого судді з клопотанням, яким просить скасувати арешт з належного їй мобільного телефону марки «Redmi Note 9» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , зобов`язати працівників поліції повернути майно власнику.

В обґрунтування клопотання вказано, що слідчим проведено всі необхідні слідчі дії з належним заявнику телефоном, а тому потреба у подальшому перебуванні майна під арештом відпала.

Заявник подав до суду заяву, якою просив розгляд справи проводити без його участі, клопотання підтримав.

Слідчий ОСОБА_4 подала до суду заяву, якою не заперечувала проти задоволення клопотання, розгляд справи просила проводити без її участі.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

В рамках кримінального провадження №0002172 від 18.07.2023 ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 25.07.2023 накладено арешт на належний заявнику мобільний телефон марки «Redmi Note 9» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 .

Відповідно до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є видом заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Спеціальними вимогами глави 17 КПК України врегульовано дотримання балансу між потребами слідства та правом особи володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, гарантованим ст. 41 Конституції України та ст. 1 Протоколу № 1 (1952 р.) до Конвенції про захист прав людини та основних свобод, відповідно до якої, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним.

Враховуючи, що арешт майна має бути застосований з урахуванням розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження; слідчий, за ініціативою якого накладався арешт на майно заявника, не заперечує проти задоволення клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що наявний арешт мобільного телефону призводить до обмеження прав власника, підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження не встановлено.

На підставі чого, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити подане клопотання.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скасувати арешт з належного ОСОБА_3 мобільного телефону марки «Redmi Note 9» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , що був накладений ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 25.07.2023 року в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0002172 від 18.07.2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1