Слідчий суддя у 1-й інстанції: ОСОБА_1 Справа № 991/2823/23
Доповідач: ОСОБА_2 Провадження №11-сс/991/327/23
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА ВИЩОГО АНТИКОРУПЦІЙНОГО СУДУ
У Х В А Л А

02 травня 2023 рокумісто Київ

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_2 , розглянувши клопотання представника ОСОБА_3 щодо проведення у режимі відеоконференції судового засідання з розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЕТРЕКС ПЛЮС» на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19 квітня 2023 року,

В С Т А Н О В И В:

01.05.2023 до суду надійшла апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю /далі - ТОВ/ «ПЕТРЕКС ПЛЮС» на ухвалу слідчого судді від 19.04.2023.

Ухвалою від 01.05.2023 судове засідання з розгляду вищезазначеної апеляційної скарги призначено на 16 год 00 хв 03.05.2023.

Суддею-доповідачем до початку судового засідання, призначеного на 03.05.2023, отримано клопотання від представника ОСОБА_3 щодо проведення судового засідання з розгляду наведеної апеляційної скарги у відповідний день і час у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. В обґрунтування причини проведення судового засідання в режимі відеоконференції зазначає дію на території України режиму воєнного стану.

Вирішуючи зазначене клопотання суддя-доповідач виходить із нижченаведеного.

Судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин (ст. 138 Кримінального процесуального кодексу України /далі - КПК/); 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми (ч. 1 ст. 336 КПК).

Із відповідного переліку вбачається, що введення законодавцем до кримінального процесуального закону положень п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 336 КПК, які передбачають можливість проведення судових засідань у режимі відеоконференції, було обумовлено, з одного боку, необхідністю у ситуаціях, коли участь певних осіб у судовому розгляді є обов`язковою, скоротити строки кримінального провадження (підп. 6 п. 3 пояснювальної записки до проекту КПК), а з іншого боку, потребою створити умови, які дозволяли б забезпечувати людям, незалежно від їх майнового стану, місця проживання, стану здоров`я чи перебування в умовах дії складних життєвих обставин, можливість скористатися правом на безпосередню участь у розгляді їх справи судом, установленим законом.

Отже, зазвичай необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції, коли йдеться про підстави, передбачені п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 336 КПК, має бути (1) обумовлена потребою скоротити строки судового провадження у ситуації, (2) коли без участі того, хто просить про відеоконференцію, проведення судового розгляду є неможливим, так як може (а) не дозволити суду правильно встановити обставини, об`єктивне з`ясування яких за відсутності такої особи в засіданні неможливе, та/або (б) призвести до порушення права людини, гарантованого п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, коли розгляд справи за участі певної особи є обов`язковим.

Водночас ураховуючи, що в ч. 1 ст. 336 КПК законодавець використав слово «може», то така норма кримінального процесуального закону закріплює не обов`язок, а право суду прийняти рішення стосовно проведення судового засідання чи засідань у режимі відеоконференції.

Разом із тим, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК).

Вищевказане у поєднанні з положеннями ч. 1 ст. 336 КПК вказує на те, що клопотання стосовно проведення судового засідання у режимі відеоконференції (1) має містити не лише наведення фактів, наявність яких обумовлює потребу в дистанційному судовому провадженні, (2) але й до нього зазвичай повинні бути долучені докази, які б підтверджували існування однієї з підстав, передбачених у ч. 1 ст. 336 КПК. Тобто сама по собі наявність клопотання сторін судового провадження про проведення судового засідання в режимі відеоконференції не покладає на суд обов`язку його задоволення.

Таким чином, рішення про проведення судового засідання в режимі відеоконференції може бути прийнято виключно за умови доведеності наявності однієї із зазначених у ч. 1 ст. 336 КПК підстав.

Застосовуючи наведений підхід у ході розгляду клопотання представника ОСОБА_3 суддя-доповідач дійшов висновку, що особою, яка ініціювала проведення судового засідання з її участю в режимі відеоконференції, не було доведено наявності однієї із зазначених у ч. 1 ст. 336 КПК підстав.

Так, до свого клопотання представник ОСОБА_3 не долучив жодних доказів, які б підтверджували існування об`єктивних непереборних обставин, котрі б перешкоджали його прибуттю до суду для участі в апеляційному розгляді. Крім того, представник не навів обставини, які унеможливлюють ініціювання його участі в апеляційному розгляді в режимі відеоконференцзв`язку з приміщення будь-якого іншого суду на території України.

Водночас представник ОСОБА_3 не позбавлений можливості повторно звернутися до апеляційного суду з клопотанням про проведення судового розгляду в режимі відеоконференції, в якому зазначити суд на території України, із приміщення якого він готовий взяти участь у судовому розгляді своєї апеляційної скарги.

Щодо ж до участі представника ОСОБА_3 в судовому засіданні апеляційного суду в режимі відеоконференції з використанням ним власних засобів, то вказане, на думку судді-доповідача, є неможливим.

Так, дійсно відповідно до п. 10 рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022, якщо за об`єктивних обставин учасник провадження не може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою технічних засобів, визначених КПК, як виняток допускати участь такого учасника в режимі відеоконференції за допомогою будь-яких інших технічних засобів, в тому числі і власних.

Крім того, якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків (п. 7 листа Верховного Суду №1/0/2-22 від 03.03.2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану»).

Разом із тим, наведені рекомендації не є законом чи правовою позицією, висловленою Верховним Судом у ході розгляду конкретної справи. Більше того, вони були надані Радою суддів України та Верховним Судом в умовах бойових дій на території в т. ч. Київської області та міста Києва. Однак від часу їх надання ситуація змінилася у місті Києві та області. Й наразі не існує жодних екстраординарних обставин, які б об`єктивно обумовлювали в ситуації, яка описана у клопотанні представника ОСОБА_3 , необхідність зробити виняток і провести апеляційний розгляд за його участі у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку з використанням ними власних засобів зв`язку.

Також необхідно врахувати й те, що застосовувані в дистанційному судовому провадженні технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення і звуку, дотримання принципу гласності та відкритості судового провадження, а також інформаційну безпеку. Учасникам кримінального провадження має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового провадження, ставити запитання і отримувати відповіді, реалізовувати інші надані їм процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, передбачені цим Кодексом (ч. 3 ст. 336 КПК).

Поруч із наведеним проведення судового засідання в Україні у режимі відеоконференції забезпечується лише ліцензованою програмою TrueConf, яка забезпечує учасникам процесу інформаційну безпеку (ухвали Верховного Суду від 11.04.2022 у справі №572/499/20 та від 12.05.2022 у справі №442/3912/19).

Проведення судового розгляду у кримінальному провадженні, зокрема й апеляційного, за допомогою власних засобів зв`язку, положеннями чинного законодавства не регламентовано (ухвала Верховного Суду від 12.05.2022 у справі №442/3912/19).

А, як передбачено вимогами ч. 2 ст. 342 КПК, секретар судового засідання доповідає суду, хто з учасників судового провадження, викликаних та повідомлених осіб прибув у судове засідання, встановлює їх особи, повідомляє причини їх неприбуття, якщо вони відомі. Крім того, згідно з ч. 1 ст. 345 КПК судовий розпорядник роздає особам, які беруть участь у судовому розгляді, пам`ятку про їхні права та обов`язки, передбачені цим Кодексом.

Таким чином здійснення судового провадження в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів представника ОСОБА_3 позбавить можливість суд виконати вимоги ст. 342-345 КПК та дотриматись процедури апеляційного розгляду (ухвала Верховного Суду від 28.04.2022 у справі №583/1283/20).

Зважаючи на наведене, суддя-доповідач вважає, що представник ОСОБА_3 , який звернувся із клопотанням, не довів, що існує виняткова ситуація, у зв`язку з якою, незважаючи на відсутність щодо цього норм у КПК, необхідно провести апеляційний розгляд за його участі в судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку з використанням власних технічних засобів, які не можуть забезпечити інформаційну безпеку.

Із огляду на вищенаведене клопотання представника ОСОБА_3 про розгляд апеляційної скарги в режимі відеоконференції задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 8, 9, 21, 110, 336, 342-345, 369, 401, 405 Кримінального процесуального кодексу України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання щодо проведення у режимі відеоконференції судового засідання з розгляду апеляційної скарги апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЕТРЕКС ПЛЮС» на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19 квітня 2023 року, призначеного на 16 год 00 хв 03 травня 2023 року, залишити без задоволення.

Копію цієї ухвали для відома направити Товариству з обмеженою відповідальністю «ПЕТРЕКС ПЛЮС» та ОСОБА_3 .

Роз`яснити представнику ОСОБА_3 , що у порядку ст. 336 Кримінального процесуального кодексу України він вправі завчасно звернутися до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду із клопотанням про проведення судового розгляду у режимі відеоконференції за його участі в судовому засіданні з приміщення іншого суду на території України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: ОСОБА_2