печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «ПОНТА», ТОВ «РЕЯ-ІНВЕСТ», ТОВ «ТКС-ТРАНС», про скасування арешту у кримінальному провадженні № 0001500 від 26.11.2021, -

В С Т А Н О В И В :

16.05.2023 адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого суддіПечерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.10.2022 у справі № 757/28128/22-к в рамках кримінального провадження № 0001500 від 26.11.2021.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що вказаною ухвалою було накладено арешт на корпоративні права ТОВ «ПОНТА», ТОВ «РЕЯ-ІНВЕСТ», ТОВ «ТКС-ТРАНС».

Зазначає, що арешт на корпоративні права ТОВ «ПОНТА», ТОВ «РЕЯ-ІНВЕСТ», ТОВ «ТКС-ТРАНС» накладено необґрунтовано, подальший арешт є недоцільним та суперечить меті кримінального провадження, відтак на його думку підлягає скасуванню.

Представник власника майна до початку судового засідання подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.

Прокурор до початку судового засідання подав письмові заперечення, у яких зазначив, що арештоване майно належним чином визнавалось речовим доказом, а тому арешт накладено обґрунтовано.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001500 від 26.11.2021 за ч. 2 ст. 190 КК України.

У даному кримінальному провадження досліджуються обставини за яких невстановлені особи, усвідомлюючи злочинний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, заволоділи земельними ділянками, які документально оформленні на осіб, що не мали на меті їх отримання.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.10.2022 у справі № 757/28128/22-кнакладено арешт серед іншого на корпоративні права ТОВ «ПОНТА», ТОВ «РЕЯ-ІНВЕСТ», ТОВ «ТКС-ТРАНС».

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у заявника права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання встановлено, що постановою прокурора від 14.10.2022, серед іншогокорпоративні права ТОВ «ПОНТА», ТОВ «РЕЯ-ІНВЕСТ», ТОВ «ТКС-ТРАНС» -визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 14.10.2022 задовольняючи клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на майно, слідчий суддя виходив з того, що арешт необхідний з метою збереження речових доказів, оскільки корпоративні прававідповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом у порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 92 КПК України визначено, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого; обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України).

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26.06.2008 зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Вказані норми кримінального процесуального законодавства та відповідна практика Європейського суду з прав людини, вказує, що особі, яка звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Так, виходячи із тих питань, які відносяться до компетенції слідчого судді, при дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту майна слідчим суддею встановлено, що достатніх доказів в його обґрунтування не надано, оскільки сторона заявника при зверненні до суду не довела обставин, на які посилається у своєму клопотанні, адже долучені документи в своїй сукупності не доводять обґрунтованості заявлених вимог про скасування арешту та не спростовують мети його застосування.

Зважаючи на викладене, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини того, що досудове розслідування триває, потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна не відпала, а заявником не доведено, що арешт накладено необґрунтовано, приходжу до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 22, 26, 106, 92, 98, 167, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «ПОНТА», ТОВ «РЕЯ-ІНВЕСТ», ТОВ «ТКС-ТРАНС», про скасування арешту у кримінальному провадженні № 0001500 від 26.11.2021 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4