Справа № 141/485/23
Провадження №1-кп/141/38/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 вересня 2023 року смт Оратів

Оратівський районний суд Вінницької області в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

представника потерпілого ДП «Оратівський райагроліс» ОСОБА_5 (за довіреністю),

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000116 від 21.03.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця смт. Оратів Оратівського району Вінницької області, проживаючого по АДРЕСА_1 , одруженого, освіта середня, працюючого на посаді лісника ДП «Оратівський райагроліс», раніше не судимого,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України,

У С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває зазначене кримінальне провадження.

Як вбачається з обвинувального акту, відповідно до наказу №16-к від 04.11.2021 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обіймає посаду майстра лісу дільниці № 1 ДП «Оратівський райагроліс» Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства «Віноблагроліс» та на нього згідно посадової інструкції майстра лісу, що затверджена 04.11.2021 директором ДП «Оратівський райагроліс» Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємтсва «Віноблагроліс», покладено завдання щодо раціонального розроблення деревини та обов`язок, пов`язаний із забезпеченням раціонального використання лісосічного фонду сировини та матеріалів.

Так, 14.03.2023 в обідню пору близько 14 години 00 хвилин, більш точного часу органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , здійснюючи обхід у кварталі 38 (виділі 2) ДП «Оратівський райагроліс» Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємтсва «Віноблагроліс», територія якого розташована між с. Лопатинка та с. Сологубівка Оратівської ТГ Вінницького району Вінницької області, виявив десять вітроломних сухостійних дерев породи «ясен звичайний» та у нього виник умисел на здійснення самоправних дій.

Реалізовуючи свій умисел, ОСОБА_4 , всупереч посадової інструкції майстра лісу, якою він керується при виконанні своїх службових обов`язків, та Інструкції з ведення електронного обліку деревини, яка затверджена наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України № 621 від 27.09.2021, Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27 липня 1995 р. № 555, а також вимог ст. 54 Лісового кодексу України, ст. 28 Закону України «Про природно заповідний фонд України», ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» та пунктів 2,3 «Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів», усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, самовільно, без повідомлення директора ДП «Оратівський райагроліс» Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства «Віноблагроліс» про виявлені вітроломні дерева задля облікування їх для подальшої реалізації підприємством, за допомогою бензопили, шляхом повного відокремлення стовбура від коріння вітроломних дерев сухостою, що лежали на землі, здійснив самоправство, яке відобразилось в порізці десяти вітроломних сухостійних дерев породи «ясен звичайний», чим заподіяв ДП «Оратівський райагроліс» Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства «Віноблагроліс» майнову шкоду, яка за результатами проведення судово інженерно-екологічної експертизи становить 90334,36 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, а саме самоправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим підприємством, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам власника.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 вину у скоєнні кримінального правопорушення при обставинах, викладених у обвинувальному акті, визнав повністю, щиро розкаявся у вчиненому.

Крім того, 05.09.2023 обвинуваченим подано до суду клопотання від 05.09.2023, в якому він просить суд закрити кримінальне провадження та звільнити його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям. В обґрунтування клопотання від 05.09.2023 зазначив, що він щиро розкаюється у скоєному, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення та повністю відшкодував завдані збитки підприємству.

Представник потерпілого ДП «Оратівський райагроліс» ОСОБА_5 (за довіреністю) у судовому засіданні вказав, що матеріальна шкода, завдана ДП «Оратівський райагроліс» обвинуваченим ОСОБА_4 , відшкодована у повному обсязі, а тому жодних претензій до обвинуваченого матеріального характеру підприємство не має, а також не заперечував проти задоволення клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 від 05.09.2023.

Прокурор ОСОБА_3 не заперечував проти задоволення клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 від 05.09.2023 про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, та закриття кримінального провадження на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КК України, у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, розглянувши клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 від 05.09.2023 та матеріали справи № 141/485/23, доходить наступних висновків.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право, зокрема, закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 5-8,10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Згідно з положеннями п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом про кримінальну відповідальність.

Крім того, частиною четвертою статті 286 КПК України визначено, що у разі, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

При цьому, частиною другою статті 288 КПК України передбачено, що суд зобов`язаний з`ясувати думку потерпілого щодо можливості звільнення підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення кримінального правопорушення особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю кримінального правопорушення та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за статтею 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення кримінального правопорушення чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого кримінального правопорушення, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Згідно висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 22 березня 2018 року у справі № 759/7784/15-к, розкаяння передбачає окрім визнання особою факту вчинення кримінального правопорушення, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому певному кримінальному правопорушенні, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в намаганні особи відшкодувати завдані кримінальним правопорушенням збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого. Факт щирого каяття особи у вчиненні кримінального правопорушення повинен знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

Активним сприянням розкриттю кримінального правопорушення слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає у добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної кримінальним правопорушенням матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Судом установлено, що ОСОБА_4 скоїв кримінальне правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України належить до категорії кримінальних проступків, кримінальне правопорушення вчинив вперше, у вчиненому щиро розкаявся та активно сприяв розкриттю кримінального проступку, свою вину визнав у вчиненні кримінального правопорушення визнав, а також повністю відшкодував завдані ним збитки, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордеру № 246 від 26.06.2023 та листом ДП «Оратівський райагроліс» № 49 від 26.06.2023.

Також судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 цілком розуміє свої права, визначені ч. 3 ст. 285 КПК України, підставу звільнення від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України, а також наслідки закриття провадження з цієї підстави та наполягав на закритті провадження з підстави, передбаченої ст. 45 КК України. При цьому, представник потерпілого ДП «Оратівський райагроліс» також не заперечував проти закриття кримінального провадження та звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

З огляду на викладене, суд вважає, що в судовому засіданні був підтверджений факт щирого каяття, активного сприяння розкриттю кримінального правопорушення та добровільного відшкодування завданого збитку, а тому дані обставини свідчать про наявність процесуально-правових підстав для звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності, у зв`язку із дійовим каяттям на підставі ст. 45 КК України, та, відповідно, закриття кримінального провадження на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КК України.

Вирішуючи питання щодо розподілу процесуальних витрат, суд керується наступним.

Відповідно до ст. 124 КПК України у разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь потерпілого всі здійснені ним документально підтверджені процесуальні витрати. За відсутності в обвинуваченого коштів, достатніх для відшкодування зазначених витрат, вони компенсуються потерпілому за рахунок Державного бюджету України у випадках та в порядку, передбачених законом для компенсації шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. У разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта.

Суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою (ч. 1 ст. 126 КПК України).

Згідно із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду від 17 червня 2020 року у справі № 598/1781/17, суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті, у тому числі й в ухвалі про закриття кримінального провадження у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності. Очевидно, що, звільняючи особу від кримінальної відповідальності, суд або суддя має вирішити питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, розподіл процесуальних витрат тощо. Вирішення питання про розподіл процесуальних витрат полягає у висновку суду про стягнення або відмову у стягненні певної грошової суми, яка є процесуальними витратами у розумінні КПК.

Таким чином, з урахуванням конкретних обставин справи, керуючись приписами глави 8 КПК України, та оскільки кримінальне провадження підлягає закриттю з нереабілітуючої підстави, суд вважає, що процесуальні витрати на залучення експерта у загальному розмірі 15246,64 грн, які складаються із витрат: за проведення експертизи (трасологічного дослідження) № СЕ-19/102-23/6141-ТР від 31.03.2023 в розмірі 1510,24 грн, за проведення експертизи (трасологічного дослідження) № СЕ-19/102-23/6142-ТР від 03.04.2023 в розмірі 755,12 грн, за проведення експертизи (трасологічного дослідження) № СЕ-19/102-23/6140-ТР від 03.04.2023 в розмірі 1510,24 грн, за проведення експертизи № 2267/23-21 від 25.04.2023 в розмірі 7169,40 грн, за проведення експертизи № 2181/23-21 від 01.05.2023 в розмірі 4301,64 грн., відповідно до ст. 122, 124 КПК України, слід покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 .

Долю речових доказів слід вирішити відповідно до вимог статті 100 КПК України.

Відповідно до вимог частини 4 статті 174 КПК України скасувати арешт, накладений на речові докази.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого під час досудового розслідування та судового розгляду не обирався.

Керуючись ст.ст. 44, 45, ст. 356 КК України, п. 1 ч. 2 ст. 284, ст.ст. 285, 286, 288, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 від 05.09.2023 про звільнення його від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям задовольнити.

2. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України, на підставі ст. 45 КК України у зв`язку із дійовим каяттям.

3. Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.03.2023 за № 0000116 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України, закрити на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КК України, у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

4. Скасувати арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Липовецького районного суду Вінницької області у справі №136/514/23 від 24.03.2023.

Повернути власнику майна Дочірньому підприємству «Оратівський райагроліс» майно, а саме: 10 зрізів з пнів дерев породи Ясен, зокрема: зрізи пнів №1-49/50 см., №2-50/48 см., №3-37/42 см., №4-59/54 см., №5-52/52 см., №6-59/60 см., №7-52/55 см., №8-49/54 см., №9-33/28 см., №10-48/44 см.; 2 зрізів зі стовбурів дерев, які співпадають під №3 та №8, - дрова у вигляді стовбурів дерев породи ясен біля 6 складометрів, що знаходяться на зберіганні у відділу поліції № 4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області за адресою: м. Липовець, вул. Героїв Майдану, 75, Вінницького району Вінницької області.

5. Стягнути із ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави процесуальні витрати на залучення експерта у загальному розмірі 15246,64 грн, які складаються із витрат: за проведення експертизи (трасологічного дослідження) № СЕ-19/102-23/6141-ТР від 31.03.2023 в розмірі 1510,24 грн, за проведення експертизи (трасологічного дослідження) № СЕ-19/102-23/6142-ТР від 03.04.2023 в розмірі 755,12 грн, за проведення експертизи (трасологічного дослідження) № СЕ-19/102-23/6140-ТР від 03.04.2023 в розмірі 1510,24 грн, за проведення експертизи № 2267/23-21 від 25.04.2023 в розмірі 7169,40 грн, за проведення експертизи № 2181/23-21 від 01.05.2023 в розмірі 4301,64 грн.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Оратівський районний суд Вінницької області протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1