У Х В А Л А

Справа № 149/2370/23

Провадження №1-кс/149/592/23

31.07.2023 м. Хмільник

Слідчий суддя Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 перевіривши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

До Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, а саме транспортного засобу - автобуса марки "Setra S215HDS", д.н.з. НОМЕР_1 , оскільки необхідність у застосуванні арешту майна відпала, а кримінальне провадження закрито.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Клопотання про скасування арешту майна під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Частиною першою статті 5 КПК України встановлено, що процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

За змістом п. 18 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. Враховуючи сферу дії принципу диспозитивності, процесуальний закон чітко зазначає у який спосіб суд, слідчий суддя вирішують питання. Таким чином, слідчий суддя має вирішувати питання, які віднесені до його повноважень процесуальним законом і саме в спосіб, передбачений процесуальними нормами.

У постанові від 30 червня 2020 року у справі №727/2878/19 Велика Палата Верховного Суду висловила позицію, що саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Вимогами ч. 2 ст. 132 КПК України передбачено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

У Кримінальному процесуальному кодексі України не конкретизовано до якого суду подається клопотання про скасування арешту майна, натомість у ч. 2 ст. 132 КПК України визначено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі арешту майна подається до місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу

Таким чином для визначення підсудності поданого клопотання слідчий суддя, з урахуванням ч. 6 ст. 9, ст. 7 КПК України враховує ч. 2 ст. 132 КПК України.

З постанови про закриття кримінального провадження від 31.01.2023 встановлено, що досудове розслідування кримінального провадження здійснювалося СВ ВП № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області.

Зі змісту ухвали від 05.01.2022 видно, що арешт накладався слідчим суддею Хмільницького міськрайонного суду, клопотання до якого надійшло згідно з ухвалою Вінницького апеляційного суду від 30.12.2021.

Зважаючи на обов`язок дотримання судом вимог КПК України щодо верховенства права та законності під час кримінального провадження, приймаючи до уваги ту обставину, що досудове розслідування даного кримінального провадження здійснювалося СВ ВП № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області (м. Калинівка, Вінницької області), слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області, відтак його належить повернути особі, яка його подала.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити право звернення з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 26, 170-174, 372 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна - повернути.

Копію ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати особі, яка його подала, разом з клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ігор ОЛІЙНИК