У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на рішення дізнавача сектору дізнання Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_4 , яка полягає у закритті кримінального провадження -

в с т а н о в и в:

У провадженні слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває вищевказана скарга ОСОБА_3 на постанову дізнавача сектору дізнання Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_4 від 31.05.2023 про закриття кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000398 від 05.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 Кримінального кодексу України.

Скарга мотивована тим, що постанова про закриття провадження від 31.05.2023 не відповідає вимогам процесуального закону, оскільки дізнавач безпідставно дійшов висновку, що факт вчинення кримінального правопорушення не знайшов свого підтвердження; дізнавач не забезпечив ефективного розслідування у даному кримінальному провадженні, а проведене досудове слідство не було ретельним, всебічним та повним; дізнавач не вжив усіх можливих заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події кримінального правопорушення, а також не здійснив усіх необхідних процесуальних (слідчих) дій, спрямованих на встановлення істини у справі. Крім того, постанову про закриття кримінального провадження я, як потерпіла, взагалі не отримувала. Про те, що справа закрита, заявниця дізналась випадково 8 серпня 2023 року та подала клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Вказану постанову про закриття кримінального провадження я отримала тільки 14 серпня 2023 р. у вигляді фотокопії на свій мобільний телефон.

Вважає, що дізнавач ОСОБА_5 підійшла до розгляду матеріалів кримінального провадження формально і поверхнево, правова оцінка важливих обставин по справі має однобічний характер, базується виключно на вербальних показах ОСОБА_6 , які містять неправдиву і суперечливу інформацію. Складається враження, що ці покази були отримані поспіхом. Дізнавач ОСОБА_5 не здійснила повного комплексу слідчих дій, не опитала свідків цього злочину, не зробила неупередженого дослідження всіх наявних обставин і доказів з точки зору їх допустимості, достовірності, а також їх взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримала, просила задовольнити.

Дізнавач, рішення якого оскаржується, у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду був завчасно і належним чином повідомлений. Відповідно до приписів ч. 3 ст. 306 КПК України, його неявка не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши та оцінивши матеріали поданої скарги та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Як встановлено слідчим суддею, сектором дізнання Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводилося досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000398 від 05.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

З матеріалів кримінального провадження № 0000398 від 05.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України слідчим суддею встановлено наступне.

05.05.2023 на підставі заяви ОСОБА_3 було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000398 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України та розпочато досудове розслідування.

05.05.2023 дізнавачем сектору дізнання Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_4 було винесено постанову про призначення судово-медичної експертизи, на вирішення якої поставлено запитання: чи є на тілі ОСОБА_3 тілесні ушкодження, якщо так, то який їх характер, кількість та локалізація; який спосіб та механізм спричинення тілесних ушкоджень громадянці ОСОБА_3 ; чи могли тілесні ушкодження встановлені у громадянки ОСОБА_3 бути отримані нею, при конкретних обставинах, про які вона розповідає; чи могли бути спричинені тілесні ушкодження, виявлені у громадянки ОСОБА_3 в результаті ударів рукою/ногою сторонньої людини, або ж в результаті падіння з висоти власного росту, удару об якийсь предмет з наданням тілу прискорення або ж без нього; який ступінь тяжкості отриманих громадянкою ОСОБА_3 тілесних ушкоджень; чи були небезпечними для життя і здоров`я громадянки ОСОБА_3 на момент нанесення, тілесні ушкодження?

Відповідно до висновку експерта Ужгородського районного відділення судово-медичної експертизи №123 від 16.05.2023 встановлено, що на момент судово-медичного обстеження на тілі гр. ОСОБА_3 виявлено тілесні ушкодження у вигляді: синця на шкірних покривах правої скронево-виличної ділянки. Згідно даних консультації спеціалістів, в неї виявлено: Забій правої скроневої ділянки. Виникли вищевказані тілесні ушкодження внаслідок дії тупих твердих предметів по ударному механізму дії, якими могли бути затиснуті в кулак руки сторонньої людини. По давності виникнення вищевказані тілесні ушкодження вкладаються в час події, яка мала місце 04.05.2023 та могли виникнути за обставин, що вказані в постанові. Дані тілесні ушкодження мають незначні скороминущі наслідки, тривалістю не більше як шість днів, і за цією ознакою згідно п. 2.3.5 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених Наказом № 6 МОЗ України від 17.01.1995 кваліфікуються як легкі тілесні ушкодження. Малоймовірно виникнення описаного тілесного ушкодження внаслідок вільного падіння потерпілої з висоти власного росту на підлегле тверде покриття. Виявлені тілесні ушкодження не були небезпечними для життя і здоров`я ОСОБА_3 на момент нанесення.

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження проведено: допит потерпілої ОСОБА_3 , допит свідків ОСОБА_7 , відібрано пояснення від ОСОБА_6 , ОСОБА_8 .

Зі змісту оскаржуваної постанови про закриття кримінального провадження від 31.05.2023 випливає, що згідно із висновку су дово-медичної експертизи № 123 від 16 травня 2023 року: «На момент судово-медичного обстеження на тілі гр. ОСОБА_3 будь-яких ушкоджень не виявлено. Діагноз забій м`яких тканин обличчя справа, базується суто на суб`єктивних скаргах потерпілої, не підтверджено відповідними об`єктивними даними, тому при остаточному визначенні ступеню тяжкості тілесних ушкоджень до уваги не приймається».

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Процесуальна можливість оскарження рішень слідчого та прокурора про закриття кримінального провадження регламентована пунктами 3, 4 ч. 1 ст. 303 КПК України, при цьому суб`єктами оскарження відповідного рішення слідчого є заявник, потерпілий, його представник, законний представник, а прокурора заявник, потерпілий, його представник, законний представник, підозрюваний, його захисник чи законний представник.

Положення ч. 2 ст. 9 КПК України встановлюють, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ст. ст. 2, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, а тому рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження та оцінки слідчим всіх зібраних доказів, які стосуються цього провадження в сукупності.

Постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути вмотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулась з метою захисту своїх прав, та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу (ст. 110 КПК України).

На слідчого суддю, відповідно до норм КПК України, покладено обов`язок здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, зобов`язаний перевірити законність прийнятої слідчим постанови. Зокрема, якщо слідчим закрито провадження за відсутністю в діях особи складу злочину, то слідчий суддя має звернути увагу на те, чи містить постанова детальний виклад обставин, за яких заявник вважав, що особою (особами) вчинено злочин, а у разі, якщо особі (особам) ставилося в вину декілька протиправних діянь, які підпадають під ознаки різних статей кримінального закону, то чи містить постанова висновки слідчого щодо відсутності вини особи (осіб) у вчиненні кожного з них.

Таким чином, прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, безпосереднього дослідження та оцінки слідчим доказів, які стосуються цього провадження в сукупності.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних права є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування… має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини… або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

Як встановлено слідчим суддею, вказані висновки дізнавача у оскаржуваній постанові не відповідають фактичним обставинам справи, прямо суперечать висновкам, викладеним у висновку експерта Ужгородського районного відділення судово-медичної експертизи №123 від 16.05.2023, яким встановлено наявність у потерпілої ОСОБА_3 наявність легких тілесних ушкоджень.

На підставі вищенаведеного, можна прийти до висновку про необґрунтованість висновків, які містяться у постанові, щодо обставин, які повинні бути встановлені дізнавачем, та завчасність висновку про закриття кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку, що при закритті кримінального провадження дізнавечем не були дотримані положення вимог кримінального процесуального закону щодо всебічності та повноти дослідження всіх обставин. Все це в сукупності дає підстави вважати рішення про закриття кримінального провадження передчасним. А відтак, постанова дізнавача сектору дізнання Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_4 від 31.05.2023 про закриття кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000398 від 05.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 Кримінального кодексу України підлягає скасуванню.

Після скасування рішення дізнавача про закриття кримінального провадження досудове розслідування підлягає відновленню.

На підставі та керуючись ст. ст. 40, 303, 306-307, 309-310, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_3 на рішення дізнавача сектору дізнання Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_4 , яка полягає у закритті кримінального провадження задовольнити.

Постанову дізнавача сектору дізнання Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_4 від 31.05.2023 про закриття кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000398 від 05.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 Кримінального кодексу України скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 14 вересня 2023 року о 16 год. 50 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1