УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Фастів Фастівського району Київської області, громадянина України, не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України у кримінальному провадженні № 0001293 від 02.12.2019 року, -

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0001293 від 02.12.2019, за підозрою ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України.

Як вказує у клопотанні слідчий, 17.02.2021 о 09 год. 45 хв. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України.

17.02.2021 ОСОБА_6 вручено повістки про виклик для участі у допиті як підозрюваного, у зазначені в повістках час, дати та місце ОСОБА_6 на допити не прибув, про місце свого перебування та причини не прибуття не повідомив.

Як зазначає слідчий в своєму клопотанні, що виїзди за місцем останнього відомого місця перебування підозрюваного, за адресою: АДРЕСА_2 , результатів не принесли.

На даний момент місце перебування ОСОБА_6 не відоме та проведеними заходами встановити його теперішнє місце проживання чи перебування не представилося можливим.

03.03.2021 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в розшук, про що винесено відповідну постанову.

12.03.2021 за адресою реєстрації ОСОБА_6 , а саме: АДРЕСА_3 та останньою відомою адресою його знаходження: АДРЕСА_2 , було направлено повістки про виклик для участі у допитах як підозрюваного, у зазначені в повістках час, дати та місце ОСОБА_6 на допити не прибув, про місце свого перебування та причини не прибуття не повідомив.

Згідно відомостей інтегрованої міжвідомчої автоматизованої системи обміну інформацією з питань контролю осіб «АРКАН» ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 17.02.2021 о 20 год. 26 хв., у пункті перетину Бориспіль - D, код пункту перетину 320100, перетнув кордон України, напрямок перетину виїзд.

Відповідно до відповіді Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України №91-36860/0/15-21 від 22.09.2021 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у пункті перетину Бориспіль-D, перетнув державний кордон України у напрямку виїзд 17.02.2021, інформація щодо перетину ним кордону на в`їзд після вказаної дати у відповіді відсутня.

Станом на сьогодні інформації про перетин ОСОБА_6 кордону України у напрямку в`їзд немає.

25.03.2021 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

31.03.2021 відділом боротьби з організованою злочинністю УСР в м. Києві ДСР НП України заведено справу щодо розшуку ОСОБА_6 .

16.11.2021 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 , з метою його приводу до Шевченківського районного суду м. Києва для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

31.01.2022 до Державної прикордонної служби було направлено доручення про встановлення контролю на всіх пунктах перетину державного кордону України на випадки появи або спроби перетину кордону ОСОБА_6 .

У ході розшуку ОСОБА_6 встановлено, що його дружина ОСОБА_8 з їхніми трьома малолітніми дітьми 17.02.2022 перетнула державний кордон України у напрямку виїзд, інформація щодо перетину ними кордону на в`їзд після вказаної дати відсутня.

01.06.2022 слідчим суддею Шевченківського р-го суду м. Києва надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 , з метою його приводу до Шевченківського районного суду м. Києва для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За результатами виїзду за останнім відомим місцем проживання ОСОБА_6 сусідка останнього у протоколі допиту свідка від 15.05.2022 повідомила, що з грудня 2021 року не бачила жильців будинку в якому мешкав ОСОБА_6 . Виїзд за місцем реєстрації ОСОБА_6 також результатів не приніс, за вказаною адресою нікого вдома не було.

21.09.2022 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук, про що винесено відповідну постанову.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

Відповідно до ч. 6 ст.193 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без участі оголошеної у міжнародний розшук підозрюваної ОСОБА_9 .

Заслухавши доводи прокурора та захисника, дослідивши клопотання слідчого та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.

Частиною 2 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України, розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, за участю підозрюваного, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0001293 від 02.12.2019, за підозрою ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України.

Як убачається з матеріалів клопотання, 17.02.2021 о 09 год. 45 хв. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України.

17.02.2021 ОСОБА_6 вручено повістки про виклик для участі у допиті як підозрюваного, у зазначені в повістках час, дати та місце ОСОБА_6 на допити не прибув, про місце свого перебування та причини не прибуття не повідомив.

03.03.2021 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в розшук, про що винесено відповідну постанову.

Згідно відомостей інтегрованої міжвідомчої автоматизованої системи обміну інформацією з питань контролю осіб «АРКАН» ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 17.02.2021 о 20 год. 26 хв., у пункті перетину Бориспіль - D, код пункту перетину 320100, перетнув кордон України, напрямок перетину виїзд.

Відповідно до відповіді Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України №91-36860/0/15-21 від 22.09.2021 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у пункті перетину Бориспіль-D, перетнув державний кордон України у напрямку виїзд 17.02.2021, інформація щодо перетину ним кордону на в`їзд після вказаної дати у відповіді відсутня.

Станом на сьогодні інформації про перетин ОСОБА_6 кордону України у напрямку в`їзд немає.

21.09.2022 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук, про що винесено відповідну постанову.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що додані до клопотання та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_6 підозра не може вважатись не обґрунтованою, а докази, надані органом досудового розслідування, на даний час є досить вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України.

Водночас, обов`язковою умовою для застосування запобіжного заходу має бути доведеність сукупності обставин, визначених ч. 1 ст. 194 КПК України, яка вимагає від прокурора довести не лише наявність обґрунтованої підозри, а надати докази на підтвердження підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні та обґрунтувати недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним у клопотанні.

Слідчий суддя оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного від суду, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України, у вчиненні якого він підозрюється, що може спонукати його до вчинення спроби ухилитися від суду.

Ризик переховування від правосуддя обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у своєму клопотанні, дають достатні підстави вважати, що існують ризик можливості переховуватися від суду.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 , який відразу після вручення йому підозри виїхав за межі території України, а також те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, відповідно до положення ст. 12 КК України, віднесене до категорії тяжких, слідчий суддя не знаходить підстав для обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

Слід зауважити, що ч. 4 ст. 183 КПК України передбачає чіткий перелік випадків, коли слідчий суддя має право не визначати розмір застави, а саме: при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Отже, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , слідчим суддею враховується вагомість, зібраних під час досудового розслідування доказів, що поза розумним сумнівом свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_6 у його причетності до вчинення злочину, наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_6 переховується від органу досудового розслідування та суду, враховуючи те, що він покинув межі території України відразу після вручення йому підозри, а також постановою слідчого від 21.09.2022 оголошений у міжнародний розшук, що свідчить про достатність правових підстав для обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою.

Керуючись, ст. ст. 2, 7, 177, 178, 183, 193, 196, 372, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваної розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1