Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/439/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.08.2023 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровоградавід 14.08.2023, якою щодо

ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Томашгород, Рокитнівського району, Рівненької області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, без утриманців, зареєстрованого та тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, страждає на біполярний розлад,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 01 години 30 хвилин, 12.08.2023 до 01 годині 30 хвилин 10.10.2023 включно та визначено заставу у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 107 360 грн. (сто сім тисяч триста шістдесят гривень нуль копійок).

За участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_8 ,

захисника адвоката ОСОБА_6

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровоградавід 14.08.2023 задоволено клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Мотивуючи зазначену ухвалу, слідчий суддя вказав на необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані, що підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що у разі обрання стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу не повязаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обовязків, оскільки він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти власності, а саме у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, який закон класифікує як тяжкий та карається позбавленням волі на строк до восьми років, суспільно корисною працею не займається, податки не сплачує, приховав викрадене майно, по іншому кримінальному провадженню переховується від органу досудового розслідування та йому вручено повідомлення про підозру по п`яти тотожним епізодам, а тому зібрані у справі докази та можливе покарання у разі доведення його вини, свідчать про те, що підозрюваний може вчинити спробу, направлену на переховування від органів досудового розслідування та суду і підтверджують існування ймовірності вчинення інших кримінальних правопорушень.

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 ,просить скасувати ухвалу районного суду та постановити нову ухвалу, якою обрати його підзахисному запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Отже, захисник вважає, що висновки слідчого судді про те, що його підзахисний може переховуватись, незаконно впливати на свідків та інших учасників провадження, а також може вчинити інше кримінального правопорушення є жодним чином не доведеними.

Також вважає, що слідчим в порушення вимог п. 1 ч. 3 ст. 184 КПК України, не підтверджено факту необхідності у застосуванні саме такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, більш того, що саме такий вид є винятковим.

Вважає, що жодного з ризиків визначених ст. 177 КПК України, не існує, оскільки у слідчого судді не було законних підстав вважати, що його підзахисний переховувався від суду чи органів досудового розслідування та його попередня поведінка свідчить про інше, а також що він може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Також, ризик незаконно впливати на свідків, інших учасників провадження, не підтверджений належними доказами.

Тому захисник вважає, що характеризуючи особу обвинуваченого обов`язково слід врахувати те, що відсутні правові підстави стверджувати про існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, на запобігання яким спрямоване застосування запобіжного заходу - тримання під вартою.

Заслухавши доповідача, пояснення захисника-адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 ,який підтримав свою апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає, з таких підстав.

Як вбачається з виділених матеріалів судового провадження № 404/6732/23 у провадженні Кіровського районного суду м. Кіровограда перебуває кримінальне провадження № 0002311 від 12.08.2023 стосовно ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

12.08.2023 слідча СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 звернулась до Кіровського районного суду м. Кіровограда з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровоградавід 14.08.2023 задоволено клопотання слідчого та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів і визначено заставу у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 107 360 грн. (сто сім тисяч триста шістдесят гривень нуль копійок).

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми обрання запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Так, при розгляді клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя належним чином врахував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також те, що матеріали клопотання містять дані, які вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України, а саме що ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого та свідків.

Про наявність вказаних ризиків свідчить той факт, що кримінальне правопорушення в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 , відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, так як санкцією ч. 4 ст. 185 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, що вказує на можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду. Також, ОСОБА_7 оголошено підозру по іншому кримінальному провадженню у вчиненні пяти епізодів аналогічних крадіжок в період з 20.05.2023 по 23.07.2023 (а.м.к.43-51), по якому він переховується від органу досудового розслідування.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя обґрунтовано задовольнив клопотання слідчого і застосував до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки під час розгляду клопотання встановлені обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти доведеним ризикам та забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Таким чином, застосований до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за обставин даного кримінального провадження, з урахуванням встановлених ризиків, на думку колегії суддів, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, на переконання колегії суддів матеріали провадження не містять інших переконливих даних про застереження, які б унеможливлювали перебування обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою.

Тому, апеляційні доводи захисника про необґрунтованість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовного підозрюваного ОСОБА_7 , колегія суддів вважає безпідставними.

Отже, колегія суддів вважає, що належна процесуальна поведінка обвинуваченого ОСОБА_7 не може бути забезпечена застосуванням менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, оскільки останній на даний час становить підвищену суспільну небезпеку, а саме у нього наявний високий ризик можливості переховування від слідства та суду та з метою уникнення кримінальної відповідальності, наявний ризик впливу на потерпілого та свідків, а також за відсутності постійного місця роботи та необхідних коштів для його існування, ризик вчинення нового кримінального правопорушення.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу захисника необхідно залишити без задоволення, а ухвалу районного суду без зміни.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровоградавід 14.08.2023, якою щодо ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а самез 01 години 30 хвилин 12.08.2023 до 01 годині 30 хвилин 10.10.2023 включно та визначено заставу у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 107 360 грн. (сто сім тисяч триста шістдесят гривень) залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2