Справа № 201/8007/22
Провадження № 1-кс/201/3012/2022
УХВАЛА
іменем України
25.10.2022 р. м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі клопотання слідчого слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях капітана юстиції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами СБУ та Державної прикордонної служби Донецької обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0005946, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2022 р., про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Горлівка Донецької області, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях капітан юстиції ОСОБА_4 звернулася до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська, у якому просить суд ухвалити рішення , яким обрати відносно ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, відомості про яке 19.10.2022 р. внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005946, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

Клопотання погоджено прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами СБУ та Державної прикордонної служби Донецької обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначає, що в ході досудового розслідування отримано інформацію про те, що 21.05.2022 р. указом т.зв. «главы ДНР» № 228 «О внесении изменений в Указ Главы Донецкой народной республики от 03 марта 2022 года № 45 «Об включении в зону влияния и ответственности освобождённых населенныних пунктов администрациям ДНР» на тимчасово окупованій території с. Яцьківка Донецької області створене не передбачене законодавством України т.зв. «местное самоуправление с. Яцковки администрации города Енакиево Донецкой народной республики», яке розташовувалось у приміщенні Яцьківського старостинського округу за адресою: Донецька область, Краматорський район, Лиманська ОТГ, с. Яцьківка, вул. Центральна, буд. 40, та на яку незаконно покладено здійснення функції властивих сільській раді України.

На початку липня 2022 року (точна дата та час органом досудового розслідування не встановлено), громадянка України ОСОБА_5 , яка раніше засуджувалась за злочин проти основ національної безпеки України, перебуваючи на тимчасово окупованій території - в с. Яцьківка Лиманської ОТГ, Краматорського району, Донецької області, діючи умисно, реалізуючи свій злочинний умисел, з метою встановлення та утвердження тимчасової окупації частини території України, підтримки рішень та дій держави-агресора, збройних формувань, окупаційної адміністрації держави-агресора, співпраці з державою-агресором, збройними формуваннями та окупаційною адміністрацією, добровільно надала згоду та зайняла посаду так званого «заместителя председателя с. Яцковка администрации города Енакиево ДНР», яку обіймала до початку активної фази деокупації с. Яцьківка Донецької області, тобто до середини вересня 2022 року (точна дата та час органом досудового розслідування не встановлено).

Під час перебування на вищевказаній посаді ОСОБА_5 виконувала наступні функції:

- виконання обов`язків голови сільської ради у разі її відсутності;

- надання та розподіл нарядів на роботу підсобним робітникам, які уклали трудові договори з представниками т.зв. «Донецької Народної Республіки» на території с. Яцьківка Лиманського району Донецької області;

- контроль за виконанням господарських робіт підсобними робітниками, які уклали трудові договори з представниками т.зв. «Донецької Народної Республіки» на території с. Яцьківка Лиманського району Донецької області;

- контроль за явкою на роботу підсобних робітників, які уклали трудові договори з представниками т.зв. «Донецької Народної Республіки» на території с. Яцьківка Лиманського району Донецької області;

- контроль за розвезенням води співробітниками окупаційної адміністрації с. Яцківка місцевому населенню;

- збір інформації щодо пошкодженого в результаті бойових дій майна місцевого населення с. Яцківка;

- ведення обліку осіб, які отримали гуманітарну допомогу від окупаційної адміністрації;

- приймання участі у зборах окупаційної адміністрації села Яцківка з приводу обрання її керуючого складу.

За виконання своїх обов`язків на т.зв. посаді «заместителя председателя с. Яцковка администрации города Енакиево ДНР» ОСОБА_5 отримувала від представників окупаційної адміністрації м. Єнакієве ДНР заробітну платню готівкою російськими рублями (приблизно 9000 рублів на місяць).

У клопотанні зазначено, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: допитами свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , та ОСОБА_12 , які повністю підтвердили обставини вчинення ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України.

22.10.2022 о 14 год. 10 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України. 23.10.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

У клопотанні слідчий зазначає, що обрання відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється відповідними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України, а саме тим, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Так, підозрювана ОСОБА_5 спроможна:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду: враховуючи, що ОСОБА_5 згідно із ст. 12 КК України підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти основ національної безпеки України, за який законом передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої, існує ризик, що підозрювана ОСОБА_5 з метою ухилення від кримінальної відповідальності, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання, яке, відповідно до діючого законодавства, пов`язане із позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду шляхом зміни місця свого проживання, у тому числі шляхом виїзду за кордон;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення: підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, що стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення, тобто речі, які можуть бути знайдені та визнані у встановленим законом порядку речовими доказами у справі, або стосовно злочинів про які органами досудового розслідування не розпочато досудове розслідування;

- незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні: орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_5 в подальшому може як у спосіб погроз, підкупу, вмовлянь незаконно впливати на свідків, оскільки їх показання мають ґрунтовне значення, а також інших осіб, які на даний час ще не надали органу досудового розслідування покази у кримінальному провадженні, однак їм можливо відомі обставини скоєння злочину;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється: ОСОБА_5 раніше засуджувалася за тяжкий злочин проти основ національної безпеки України, а саме 21.02.2022 р. вироком Краснолиманського міського суду Донецької області за ч. 2 ст. 110 КК України. ОСОБА_5 визнана винуватою у тому, що у травні 2014 року була т.зв. «главой участковой избирательной комиссии в с. Рубцы Краснолиманского района» на «общеобластном референдуме» з питань визнання державної самостійності «Донецькой народной республики», що свідчить про те, що ОСОБА_5 висновків для себе не зробила, на шлях виправлення не стала та вчинила новий злочин проти основ національної безпеки України у період іспитового строку.

Присутній у судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали.

Присутня у судовому засідання підозрювана та ії захисник просили у задоволенні клопотання відмовити.

Суд, вислухавши сторони, вивчивши клопотання з доповненнями та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання і дійшов до наступного правового висновку.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При розгляді даного клопотання суд також приймає до уваги вимоги ч.6 ст. 176 КПК України, у якій зазначено про те, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-1,258-258-5, 260,261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті тобто тримання під вартою. Проте, при ухваленні рішення за даним клопотанням суд не може залишити поза увагою те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Суд встановив, що 19.10.2022 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про кримінальне провадження № 0005946 про те, що ОСОБА_5 в період воєнного стану, а саме в серпні 2022 року добровільно займала посаду заступника сільського голови с. Яцьківка Донецької області т.зв. адміністрації м. Красний лиман ДНР, яка була створена згідно наказу голови т.зв. «ДНР» від 12.06.2022 р.

22.10.2022 р. о 14 год. 10 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

23.10.2022 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

З долучених до клопотання повідомлення про виявлення кримінального правопорушення, а також рапорту зазначено, що на підозрювану покладені організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, проте під час розгляду даного клопотання сторона обвинувачення не довела, які саме організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції покладені на підозрювану та хто саме ці функції на неї наклав.
При виясненні походження функцій, які зазначені у клопотанні, та які виконувала підозрювана, а саме: виконання обов`язків голови сільської ради у разі її відсутності; надання та розподіл нарядів на роботу підсобним робітникам, які уклали трудові договори з представниками т.зв. «Донецької Народної Республіки» на території с. Яцьківка Лиманського району Донецької області; контроль за виконанням господарських робіт підсобними робітниками, які уклали трудові договори з представниками т.зв. «Донецької Народної Республіки» на території с. Яцьківка Лиманського району Донецької області;контроль за явкою на роботу підсобних робітників, які уклали трудові договори з представниками т.зв. «Донецької Народної Республіки» на території с. Яцьківка Лиманського району Донецької області; контроль за розвезенням води співробітниками окупаційної адміністрації с. Яцківка місцевому населенню; збір інформації щодо пошкодженого в результаті бойових дій майна місцевого населення с. Яцківка; ведення обліку осіб, які отримали гуманітарну допомогу від окупаційної адміністрації; приймання участі у зборах окупаційної адміністрації села Яцківка з приводу обрання її керуючого складу, сторона обвинувачення надала пояснення, що дані функціі визначені за результатами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Інші докази на підтвердження того, які саме організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції покладені на підозрювану та хто саме ці функції на підозрювану поклав, у клопотанні не зазначені і стороною обвинувачення суду для огляду не надані.

Підозрювана заперечувала факт покладення на неї організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій з тих підстав, що вона перебувала на посаді різноробочої і її заробітна плата складала 9000,00 російських рублів, яка у декілька разів менша ніж у тих осіб, які працювали на керівних посадах.

Сторона обвинувачення доводи сторони захисту не спростувала.

Крім того, підозрювана проінформувала суд , що має документи, які свідчать про те, що вона дійсно перебувала саме на посаді різноробочої, а не на будь-якій іншій посаді. Документи на теперішній час вона надати суду не може, так як вони заховані. Для надання документів потрібний час, якого у неї не було.

Статтею 2 КПК України визначено, що завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч.2 ст.8 та ч.5 ст.9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальному процесуальному законодавстві України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Такі приписи процесуального закону узгоджуються із Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», якою зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

Практика Європейського Суду з Прав Людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі, «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

В рішенні ЄСПЛ у справі «Бучинська проти України» Суд констатував факт того, що не може дійти висновку, що органи влади зробили усе від них залежне для забезпечення оперативного та всебічного вжиття заходів для збору доказів, встановлення місцезнаходження та притягнення до відповідальності винних (див. рішення у справі «Бучинська проти України» заява № 35493/10 від 30.04.2015, п. 49), бо за потреби зростаючих високих стандартів у сфері захисту прав людини та основоположних свобод, неминуче вимагається більша рішучість при оцінці порушень основоположних цінностей демократичного суспільства (див. рішення у справі «Сельмуні проти Франції, заява № 235803/94, параграф 95, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява №42310/04, параграфи 148, 149), оскільки тягар доведення можна покласти на органи влади, адже саме вони мають надати задовільні та переконливі пояснення (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини, заява №21986/93, п. 100, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява №42310/04, параграф 150).

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Що стосується ризиків, передбачених п.1), п.2), п.3), п.5) ч. 1 ст. 177 КПК України, суд зазначає наступне.

У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (Буров проти України п. 51).

Інкриміноване підозрюваній ОСОБА_5 кримінальне правопорушення передбачене ч. 5 ст. 111-1 КК України є тяжким злочином, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої, тобто суворість покарання беззаперечно може слугувати приводом до переховування підозрюваної від слідства та суду. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Враховуючи зазначені обставини, слідчий суддя вважає про обґрунтованість ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду

Існування ризику, передбаченого п. 2) ч. 1 ст. 177 КПК України- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення в контексті його обґрунтування стороною обвинувачення не знайшов свого підтвердження в судовому засіданні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків чи потерпілих та дослідження їх судом.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що посилання сторони обвинувачення на існування ризику, передбаченого п. 5) ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа є необґрунтованим, так як в контексті його обґрунтування стороною обвинувачення не знайшов свого підтвердження в судовому засіданні.

Частиною 3 ст. 7 КПК України визначено, що зміст та форма кримінального провадження в умовах воєнного стану повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, зазначеним у частині першій цієї статті, з урахуванням особливостей здійснення кримінального провадження, визначених розділом ІХ-1 цього Кодексу.

Згідно вимог 18) ч.1 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

На підставі вище викладеного, керуючись п.18) ч.1 ст. 18, ст.ст.2,7,40,131,132,176-178, 181, 184,194,369-372,376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях капітана юстиції ОСОБА_4 щодо обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб відносно ОСОБА_5 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, відомості про яке 19.10.2022 р. внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005946-відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, за адресою: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 23.12.2022 року, з застосування електронних засобів контролю.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого суді та суду;

2) не відлучатися з адреси: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання слідчому паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 28.10.2022 р. о 10.00 год.

Слідчий суддя
Жовтневого районного суду
м. Дніпропетровська ОСОБА_1