Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/927/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП в річковому порту Київ ГУ НП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000001, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП в річковому порту Київ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт в рамках кримінального провадження №0000001 від 22.01.2023 на майно, а саме на: куртку темно-зеленого кольору з накладними кишенями та слідами речовини бурого кольору, штани спортивні сірі зі слідами речовини бурого кольору, светр темно-зеленого кольору із блискавкою на горловині зі слідами речовини темно бурого кольору, ботинки чорні шкіряні 43 розміру зі слідами речовини бурого кольору, які були вилучені під час проведення огляду місця події відповідно до протоколу від 22.01.2023 за адресою м. Київ, вул. Електриків, 16.

Клопотання обґрунтоване тим, що наведені у ньому речі є предметами вчинення кримінального правопорушення, визнані речовими доказами та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У судове засідання слідчий не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі, у якому клопотання підтримала з підстав зазначених у ньому.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому, з урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі такої особи.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із клопотання та доданих до нього документів, 22.01.2023 слідчим СВ ВП в річковому порту Київ ГУ НП у м. Києві старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , внесено відомості до ЄРДР за №0000001 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що 21.01.2023 о 21 год. 30 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на борту судна «Позитив 3», за адресою АДРЕСА_1 , під час спілкування вживав алкогольні напої з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В цей час між ними виник раптово словесний конфлікт, в результаті чого ОСОБА_5 , реалізуючи злочинний умисел, використовуючи кухонний ніж, спричинив тілесні ушкодження потерпілому ОСОБА_6 у вигляді проникаючого колото-різаного поранення тонкого кишечника, непроникаючої колото-різаної рани передньої черевної стінки, різаної рани правого променево-зап`ястного суглобу, різаної рани долонної поверхні лівої кисті, різаної рани латеральної поверхні лівого стегна. Вказані ушкодження підтверджуються відомостями довідки КМКЛ №67 від 22.01.2023.

В ході досудового розслідування, 22.01.2023 слідчим СВ ВП в річковому порту Київ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 проведено огляд місця події, а саме каюту судна «Позитв-3», що належить ТОВ «Візіо21» та пришвартоване за адресою м. Київ, вул. Електриків, 16, в ході якого виявлено та вилучено: куртку темно-зеленого кольору з накладними кишенями та слідами речовини бурого кольору, штани спортивні сірі зі слідами речовини бурого кольору, светр темно-зеленого кольору із блискавкою на горловині зі слідами речовини темно-бурого кольору, ботинки чорні шкіряні 43 розміру зі слідами речовини бурого кольору.

Постановою слідчого СВ ВП в річковому порту Київ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 від 22.01.2023 вищевказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000001 від 22.01.2023.

Таким чином, наведене вище свідчить про те, що вказані речі є предметами, на яких могли зберегтись сліди вчинення кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що такі речі та грошові кошти відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, є достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження тимчасово вилученого майна, яке було виявлене та вилучене під час проведення обшуку в рамках кримінального провадження №0000001 від 22.01.2023, а також збереження його як речових доказів, слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах потерпілого та інтересах інших осіб, із встановленням заборони розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та користуватись вказаним майном задля забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ ВП в річковому порту Київ ГУ НП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000001, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на вилучене в рамках кримінального провадження №0000001 від 22.01.2023 майно, а саме на: куртку темно-зеленого кольору з накладними кишенями та слідами речовини бурого кольору, штани спортивні сірі зі слідами речовини бурого кольору, светр темно-зеленого кольору із блискавкою на горловині зі слідами речовини темно-бурого кольору, ботинки чорні шкіряні 43 розміру зі слідами речовини бурого кольору, які були вилучені під час проведення огляду місця події відповідно до протоколу від 22.01.2023 за адресою м. Київ, вул. Електриків, 16, із встановленням заборони розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та користуватись вказаним майном.

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1