Справа № 481/42/23
Провадж.№ 1-кс/481/36/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.01.2023 року м. Новий Буг

Слідчий суддя Новобузького районного суду Миколаївській області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність начальника ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язання внести відповідні відомості та виконати постанову,

ВСТАНОВИВ:

10.01.2023 до Новобузького районного суду Миколаївської області звернувся зі скаргою ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність начальника ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 372 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань; зобов`язання начальника ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області внести відомості відносно працівників поліції ДОП СПД №1 ОСОБА_5 та заступника начальника СПД №1 ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області підполковника поліції ОСОБА_6 ; зобов`язання начальника ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 виконати постанову Казанківського районного суду Миколаївської області від 20.12.2023 та повернути вилучене майно.

В обґрунтування скарги зазначає, що 04.01.2022, він звернувся до ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області із заявою про внесення інформації до ЄРДР відносно працівників поліції за ознаками ч. 2 ст. 372 КК України щодо фальсифікації матеріалів та повернення протиправно вилученого майна 25.11.2022.

25.11.2022 працівники поліції ДОП СПД №1 ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_5 разом із заступником начальника СПД №1 ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області підполковником поліції ОСОБА_6 маючи особисту зацікавленість до незаконного збагачення прибули до приватного ларька розташованого по АДРЕСА_1 , звідки без згоди власника в порушення її прав та без будь-якого рішення суду вилучили алкогольні напої (пиво та коньяк) у кількості 91 пляшка, після чого склали два адміністративних протоколи за ознаками ч. 3 ст. 156 та ч. 1 ст. 164 КУпАП відносно ОСОБА_4 .

Постановою Казанківського районного суду Миколаївської області від 20.12.2022 провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 156, ч. 1 ст. 164 КУпАП закрито, у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, а вилучені з ларька алкогольні напої підлягають поверненню володільцю.

На думку скаржника дії працівників поліції підпадають під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 372 КК України. З наведених підстав заявниця ОСОБА_4 просила слідчий відділ поліції внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування та повернути їй вилучене майно з приватного ларька, але слідчий відділ її заяву проігнорував, чим порушив ст.214 КПК України.

У зв`язку з наведеним скаржник ОСОБА_3 , якій діє в інтересах заявника ОСОБА_4 просив постановити ухвалу, якою зобов`язати начальника ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області внести відомості відносно працівників поліції ДОП СПД №1 ОСОБА_5 та заступника начальника СПД №1 ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області підполковника поліції ОСОБА_6 ; зобов`язання начальника ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 виконати постанову Казанківського районного суду Миколаївської області від 20.12.2023 та повернути вилучене майно.

У судове засідання скаржник не з`явився, однак надав суду заяву, в якій просив суд подану скаргу розглядати без його участі, скаргу підтримав.

Особа, бездіяльність якої оскаржується, повторно, в судове засідання для розгляду скарги не з`явилася, про час, місце та дату розгляду повідомлена належним чином, причини неявки слідчому судді невідомі, що на підставі ч.3 ст.306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.

Враховуючи строки розгляду скарги, передбачені чинним кримінальним процесуальним кодексом України, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд скарги на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали скарги та матеріали ЖЄО №145 від 09.01.2023, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які серед іншого полягають у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (частина 1 статті 11 КК України).

Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, відповідно до частин 1 та 2 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

У п. 36 постанови від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18, провадження № 11-1263апп18) Велика Палата ВС вказала, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

З матеріалів доданих до скарги вбачається, що відносно заявниці ОСОБА_4 25.11.2022 були складені два адміністративних протоколи за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 156 та ч. 1 ст. 164 КУпАП (копії протоколів до матеріалів скарги не надані).

Постановою Казанківського районного суду Миколаївської області від 20.12.2022 адміністративні протоколи об`єднані в одне провадження і за результатом розгляду судом встановлена відсутність в діях ОСОБА_4 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 та ч. 1 ст. 164 КУпАП, а вилучені з ларька алкогольні напої постановлено повернути володільцю (копія постанови арк. спр. 8-12).

Таким чином, проаналізувавши зміст заяви ОСОБА_4 від 04.01.2023, у слідчого судді відсутні підстави стверджувати, що у ній містяться відомості, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Так, у заяві лише наведені відомості, що працівники поліції ОСОБА_5 та ОСОБА_6 прибули до приміщення ларька, який належить ОСОБА_4 , де фотографували та вилучили алкогольні напої, після чого відносно неї було складено протоколи про адміністративні правопорушення, які на її думку сфальсифіковані та які в подальшому були направлені до суду для розгляду, у зв`язку з чим працівники поліції своїми діями вчинили кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.372 КК України.

Однак, такі твердження є припущенням скаржника, і з матеріалів скарги неможливо визначити об`єктивність такої оцінки. Конкретні дії, рішення чи бездіяльність, які б могли бути розцінені як кримінальні правопорушення, у заяві ОСОБА_4 не зазначаються.

Враховуючи той факт, що заява ОСОБА_4 від 04.01.2023 не містить жодних фактів, які б вказували на вчинення кримінальних протиправних дій працівниками відділу поліції №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а лише зводиться до незгоди з рішенням (складеними протоколами про адміністративні правопорушення та вилученням алкогольних напоїв), тому підстави для внесення відомостей із цієї заяви до ЄРДР відсутні.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Так, у разі незгоди особи із прийнятим уповноваженою особою рішенням (протоколом про адміністративне правопорушення) нормами Кодексу України про адміністративне правопорушення передбачено чіткий порядок розгляду даного протоколу в суді першої інстанції.

Як встановлено слідчим суддею заявниця ОСОБА_4 за допомогою свого захисника ОСОБА_3 при розгляді адміністративних протоколів 20.12.2023 в Казанківському районному суді Миколаївської області надала суду пояснення та після дослідження доказів судом прийнято рішення про відсутність складу адміністративних правопорушень та закриття провадження у справі.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу скаржника на те, що вимога про зобов`язання начальника ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 виконати постанову Казанківського районного суду Миколаївської області від 20.12.2023 у адміністративній справі та повернути вилучене майно у розумінні ст. 303 КПК України не передбачає вирішення даного питання.

Саме тому такі питання вирішуються у передбаченому законом порядку, а не шляхом кримінального переслідування осіб, які реалізують свої функції усупереч схвалення учасників.

Зважаючи на те, що ОСОБА_4 у заяві від 04.01.2023 не вказала конкретні факти, які б могли свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, що стало б підставою для невнесення відомостей до ЄРДР, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні скарги.

Рішенням Конституційного Суду України № 4-р(ІІ)/2020 від 17.06.2019 (у справі № 3-180/2018(1644/18) положення ч.3 ст.307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення було визнано такими, що не відповідають Конституції України (неконституційними), у зв`язку з чим ці положення втратили чинність з дня ухвалення такого рішення.

Керуючись ст. ст. 24, 214, 303, 306, 307 КПК України слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність начальника ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язання внести відповідні відомості та виконати постанову відмовити.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8 -ДРИГА