Справа № 588/481/23
провадження №1-кс/588/101/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.03.2023 року Слідчий суддя Тростянецького районного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Тростянці клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №1 (м. Тростянець) Охтирського районного відділу поліції ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000039 від 15.02.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Тростянець Сумської області, громадянина України, який не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 307 КК України,

за участю учасників судового засідання:

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

У С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ відділення поліції №1 (м. Тростянець) Охтирського районного відділу поліції ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 10.03.2023 року звернувся до суду з клопотанням, погодженим із прокурором Тростянецького відділу Охтирської окружної прокуратури ОСОБА_5 , в якому просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб із визначенням застави в розмірі 400 000 гривень.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні, перевезенні з метою збуту наркотичних засобів та здійсненні за версією органу досудового розслідування 08.03.2023 в с.Люджа Охтирського району збуту ОСОБА_8 особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, канабісу, масою 26,471 г, за що від останнього отримав 2500 грн., після чого був затриманий цього ж дня на блокпосту між с.Люджа та м.Тростянець на підставі статті 208 КПК України як особа, підозрювана у вчиненні кримінального правопорушення, яке передбачене частиною 2 статті 307 КК України.

Слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1 - 5 частини 1 статті 177 КПК України, оскільки ОСОБА_6 має задовільний стан здоров`я, за місцем проживання характеризується посередньо, одружений, за наявною інформацією має двох неповнолітніх дітей на утриманні, які на цей час перебувають разом із матір`ю за кордоном, що вказує на недостатність соціальних зв`язків за місцем проживання. Крім того, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення в умовах воєнного стану, що додатково вказує на ризики переховування від органу досудового розслідування, суду та перешкоджання кримінальному провадженню. Підозрюваний не має постійного місця роботи чи легального джерела доходів, що вказує на ризики вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, яке вчинив з корисливою метою, може незаконно впливати на свідка, з яким знайомий. Також оскільки досудове розслідування та слідчі дії тривають, на думку слідчого наявні ризики того, що ОСОБА_6 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема, і наркотичні засоби, які ще можуть перебувати у підозрюваного. Ураховуючи указані ризики та те, що ОСОБА_6 підозрюється у збуті наркотичних засобів, за що отримав значні кошти, на думку слідчого слід визначити заставу у розмірі, що перевищує 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.

Захисник ОСОБА_7 та підозрюваний ОСОБА_6 заперечили проти застосовування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили застосувати цілодобовий домашній із застосуванням електронного браслету, а у разі застосування тримання під вартою визначити розмір застави близький до мінімальної.

Заслухавши позиції учасників судового засідання, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Згідно частини 1 статті 177 КПК України метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним у пунктах 1-5 частини 1 вказаної норми права.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути обрано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З матеріалів, доданих до клопотання слідчого установлено, що у провадженні СВ Відділення поліції №1 (м.Тростянець) Охтирського районного відділу поліції ГУНП в Сумській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000039 від 15.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 307 КК України, яке розпочато за рапортом про те, що в ході проведення заходів встановлено, що на території м.Тростянець та Охтирського району Сумської області ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зберігає з метою збуту наркотичні засоби та вчиняє збут наркотичних засобів, в тому числі особливо небезпечних наркотичних засобів (а.с.4, 5).

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 08.03.2023 року на блокпосту між м.Тростянець та с.Люджа о 14 год. 40 хв. був затриманий ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі пункту 2 частини 1 статті 208 КПК України як особа, яка підозрюється у вчиненні злочину.

Наступного дня 09.03.2023 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, який передбачено частиною 2 статті 307 КК України.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення на цьому етапі досудового розслідування підтверджується: протоколами допитів свідка ОСОБА_8 висновком судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів №СЕ-19/119-23/3006-НЗПРАП від 09.03.2023, протоколом затримання ОСОБА_6 , як особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, протоколом допиту підозрюваного, в ході якого ОСОБА_6 повідомив про обставини зустрічі із ОСОБА_8 08.03.2023 року.

Повноваження слідчого судді під час досудового розслідування обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою.

Надані стороною обвинувачення докази, вказують на наявність фактів, які у своїй сукупності свідчать про наявність підстав для припущення про причетність ОСОБА_6 до вчинення злочину, який ставиться йому у вину відповідно до повідомлення про підозру, а тому подальше розслідування є виправданим.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до статті 178 КПК України, крім вагомості наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, враховує тяжкість покарання, яке передбачено санкцією частини 2 статті 307 КК України у виді позбавлення волі на строк до десяти років, що відповідно до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України може бути підставою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Оцінюючи наявність ризиків, визначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 є чоловіком віком 35 років, раніше не судимий, одружений, має двох неповнолітніх дітей, які на цей час перебувають разом із матір`ю за кордоном. ОСОБА_6 не працює, з його слів має доходи від ремонту автомобілів, надання послуг таксі, за місцем проживання характеризується позитивно, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , де також з його слів проживає його мати.

Слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду, зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, недостатність міцних соціальних зв`язків за місцем проживання, на що вказує відсутність постійного місця роботи та перебування родини за кордоном.

Також слідчий суддя погоджується з існуванням ризику незаконного впливу на свідка ОСОБА_8 , який надав показання, які викривають причетність підозрюваного вчинення кримінального правопорушення у цьому кримінальному провадженні.

Слідчий суддя враховує встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, та вимоги процесуального закону про те, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Отже, ризик впливу на свідків існує до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Оскільки підозрюваний був затриманий негайно після вчинення дій, які стали підставою для пред`явлення йому 09.03.2023 підозри у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, об`єктивно всі слідчі дії та експертні дослідження у кримінальному провадженні не проведені, а тому слідчий суддя вважає, що на цьому початковому етапі досудового розслідування існує ризик знищення, приховування підозрюваним будь-яких із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення або перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Отже, прокурором доведено наявність ризиків, передбачених 1-4 частини першої статті 177 КПК України.

Інші ризики, на які є посилання у клопотанні щодо вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження вчинення злочину, в якому ОСОБА_6 підозрюється, слідчий суддя вважає не можуть бути обґрунтованими виключно посиланням на те, що підозрюваний не працює та не має легального джерела доходів.

Оцінюючи доводи сторони захисту та розглядаючи можливість застосування альтернативного більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного слідчий суддя зазначає таке.

Установлені слідчим суддею ризи на цьому етапі досудового розслідування були нівельовані затриманням ОСОБА_6 одразу після події, яка стала підставою для початку досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

На цій стадії застосування інших, більш м`яких альтернативних запобіжних заходів про які просить сторона захисту не зможе запобігти установленим ризикам, які передбачені пунктами 1-4 статті 177 КПК України.

Відтак слідчий суддя вважає, що є підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_6 найбільш сурового запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 діб, що обчислюється з моменту його фактичного затримання.

Разом із тим, відповідно до частини 3 статті 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Особі, яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (частина 5 статті 182 КПК України).

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки та не була завідомо непомірною для підозрюваного, що призведе до неможливості виконання застави.

За приписами частини 4 статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, даних про його особу та ризиків, які визначені статтею 177 КПК України.

Прокурором не доведено жодними доказами наявність виключного випадку, визначеного частиною 5 статті 182 КПК України для визначення розміру застави, що перевищує межу визначену частиною 3 статті 182 КПК України. Посилання на отримання ОСОБА_6 значних грошових коштів від збуту наркотичних засобів чи з інших джерел не доведено належними доказами. До клопотання стороною обвинувачення не додано матеріалів, які характеризують майновий стан ОСОБА_6 та його родини. Прокурором не надано доказів, що сума застави в розмірі 400000 грн. не буде завідомо непомірною для підозрюваного, що призведе до неможливості її виконання.

Отже, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, яке пов`язано зі збутом наркотичного засобу за 2500 грн., даних, які характеризують особу ОСОБА_6 , наявність чотирьох ризиків, визначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним визначити ОСОБА_6 заставу у сумі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При цьому у разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 обов`язки, визначені пунктами 1-4 частини 5 статті 194 КПК України.

Роз`яснити ОСОБА_6 , що в разі порушення вказаних обов`язків при внесенні застави, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Держбюджету України.

Керуючись статями 177, 182, 183, 184, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №1 (м. Тростянець) Охтирського районного відділу поліції ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Сумський слідчий ізолятор» строком до 14 год. 40 хв. 06 травня 2023 року.

Заставу визначити 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 107 360 грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: одержувач: ТУ ДСА України в Сумській області код: 26270240, назва банку: ДКСУ м. Київ МФО: 820172, розрахунковий рахунок: UA0008869.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 такі обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за викликом; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; 4) утриматись від спілкування із свідком ОСОБА_9 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно вручити підозрюваному після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1