Провадження № 1-кс/947/1025/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.01.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0001094 від 24.06.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 358, ч. 3 ст. 362, ч. 4 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання про накладення арешту, СУ ГУНП в Одеській областіпроводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001094 від 24.06.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 358, ч. 3 ст. 362, ч. 4 ст. 190 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

В рамках вказаного кримінального провадження прокурор звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на земельну ділянку належну підозрюваному ОСОБА_5 з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

Прокурор, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду клопотання в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки слідчого суддю не повідомив, будь-які заяви та клопотання від останнього на адресу суду не надходили.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання про арешт майна, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Діючий Кримінальний процесуальний кодекс України не містить вказівки слідчому судді на те, яким чином необхідно діяти в разі неявки в судове засідання з розгляду клопотання про арешт майна прокурора, який подав таке клопотання.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

П. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Разом з цим, виходячи з аналізу загальних засад кримінального процесуального законодавства можна зробити висновок про те, що неявка без поважної причини особи, яка подала клопотання, свідчить про фактичне не підтримання заявленого клопотання та не доведення викладених у клопотанні обставин, що в свою чергу має оцінюватись як підстава для відмови у задоволенні такого клопотання без розгляду його по суті.

Враховуючи те, що прокурор не з`явився до судового засідання, тим самим не підтримав клопотання про арешт майна у судовому засіданні з належним його обґрунтуванням, з урахуванням принципу диспозитивності, передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна прокурору.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 7, 26, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0001094 від 24.06.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 358, ч. 3 ст. 362, ч. 4 ст. 190 КК України повернути прокурору.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1