Провадження № 1-кп/638/778/23
УХВАЛА

Іменем України

31 березня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засіданні ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі судових засідань Дзержинського районного суду міста Харкова на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000626, у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України,

встановив:

Між Комунальним некомерційним підприємством «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» Харківської міської ради в особі головного лікаря ОСОБА_5 (Замовник) та Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 (Виконавець) 14.11.2018 укладено договір № 55 щодо архітектурних, інженерних та планувальних послуг (технічний нагляд) за виконанням Капітального ремонту фасаду патологоанатомічного відділення КНІ «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР по провулку Балакірєва, 3-A в м. Харкові, які виконував підрядник ПП «Будівельна Компанія «УСТАР» () в особі директора ОСОБА_6 відповідно до укладеного договору N 53 про закупівлю робіт укладеного з КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.I. Мещанінова» від 13.11.2018 року.

Згідно п. 2.3 договору № 55 від 14.11.2018 Виконавець зобов`язаний: виконати роботи відповідно до умов даного Договору, негайно письмово інформувати Замовника про результати перевірок та виявлені недоліки в роботі підрядника з будівництва об`єкту, належним чином виконувати інші зобов`язання визначені чинним законодавством України та Договором.

Також відповідно до п. 2.1 договору № 55 від 14.11.2018 Виконавець власними силами та засобами виконує усі роботи згідно Постанови кму № 903 від 11.07.2007 в обсягах та у терміни, передбачені даним договором і здає роботи Замовнику за актом приймання робіт.

Так, п. 5 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єктів архітектури, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України №903 від 11.07.2007 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури» (Порядок) передбачено, що особи, що здійснюють технічний нагляд: проводять перевірку: наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об`єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо; відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів; відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації; виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду.

Відповідно до п. 6 Порядку особа, що здійснює технічний нагляд, має право вимагати від підрядника: виконання робіт відповідно до проектно-кошторисної та іншої технічної документації, дотримання вимог нормативних документів щодо порядку виконання і прийняття робіт; зупинення робіт у разі застосування ним матеріалів, деталей, конструкцій та виробів, які не відповідають вимогам нормативних документів; проведення лабораторних випробувань матеріалів і конструкцій щодо їх відповідності сертифікатам якості, а обладнання - технічним (технологічним) паспортам та своєчасного повідомлення їм про такі випробування; усунення відхилень від проектних рішень, недоліків (дефектів) та недоробок і повторного пред`явлення робіт для здійснення технічного нагляду; зупинення виконання: робіт до оформлення актів огляду прихованих робіт; будівельно-монтажних робіт у разі виявлення понаднормативної деформації об`єкта або загрози обвалу конструкцій та вжиття невідкладних заходів для запобігання виникненню аварії.

За таких обставин ОСОБА_4 під час виконання договору про надання послуг №55 від 14.11.2018, укладеного з КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР, виконував організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції за спеціальним повноваженням та відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України є службовою особою.

Водночас, ОСОБА_4 незважаючи на обов`язок неухильно дотримуватися вищезазначених норм, знехтував вимогами законодавства, неналежно виконав свої службові обов`язки, що спричинило істотну шкоду за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 у період часу з 14.11.2018 по 27.12.2018 під час здійснення технічного нагляду за об`єктом «Капітального ремонту фасаду патологоанатомічного відділення КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР по провулку Балакірєва, 3-А в м. Харкові» за договором № 53 від 13.11.2018, через несумлінне ставлення до своїх службових обов`язків, неналежним чином провів перевірку на відповідність виконаних будівельно-монтажних робіт проектним рішенням та вимогам державних стандартів передбачених ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 [3:2], а саме відсутність у кошторисній документації з визначення договірної ціни та в подальшому в акті приймання виконаних будівельних робіт N 2 від 27.12.2018 зворотних сум від одержання конструкцій, виробів та матеріалів, отриманих внаслідок демонтажу від: розбирання асфальтобетонних покриттів, розбирання щебеневих покриттів.

Згідно п. 5.4.16 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 [3:2] у тих випадках, коли відповідно до проектних рішень здійснюється розбирання конструкцій (металевих, залізобетонних, дерев`яних, тощо), знесення будівель та споруд, внаслідок чого виникає можливість одержання конструкцій, виробів, та матеріалів, придатних для повторного застосування, або провадиться супутнє будівництву добування окремих матеріалів (камінь, гравій, ліс тощо), за підсумком локальних кошторисів на розбирання, знесення будівель і споруд та інші роботи довідково наводяться зворотні суми, що враховують реалізацію таких матеріальних ресурсів.

Зворотні суми позначаються окремим рядком під назвою «Зворотні суми» і визначаються на підставі номенклатури і кількості конструкцій матеріалів і виробів, що придатні для подальшого використання.

У подальшому ОСОБА_4 , знаходячись у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, передбачаючи можливість настання шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам, але, легковажно розраховуючи на її відвернення, засвідчив своїм підписом та печаткою «Інженер технічного нагляду Реєстраційний № 5026 ОСОБА_4 » акт приймання виконаних будівельних робіт № 2 від 27.12.2018 (форми КБ-2в), що призвело до необґрунтованого перерахування коштів КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР на рахунок ПІ «Будівельна Компанія «УСТАР» за виконання робіт з «Капітального ремонту фасаду патологоанатомічного відділення КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР по провулку Балакірєва, 3-А в м. Харкові» за договором N° 53 від 13.11.2018 та відповідно до судової будівельно-технічної експертизи No 28625/28564-28713 від 04.11.2020 завдало збитків на загальну суму 142 208 (сто сорок дві тисячі двісті вісім) грн.77 коп., тобто спричинило істотну шкоду територіальній громаді міста Харкова в особі КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова».

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України, неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило істотну шкоду охоронюваним законом державним інтересам.

В діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки злочину, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України - неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило істотну шкоду охоронюваним законом державним інтересам.

В судовому засіданні обвинувачений заявив клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності та закриття кримінального провадження.

Прокурор відносно клопотання обвинуваченого не заперечував.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених Законом України про кримінальну відповідальність.

Крім того, ст. 44 КК України передбачено, що особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом.

Положеннями ст.49 КК України визначено: строки давності з огляду на тяжкість вчиненого злочину, після закінчення яких особа звільняється від кримінальної відповідальності; підстави такого звільнення від кримінальної відповідальності; обчислення перебігу строків давності, його відновлення, зупинення та переривання.

Строк давності - це передбачений ст.49 КК України певний проміжок часу з дня вчинення злочину і до дня набрання вироком законної сили, закінчення якого є підставою звільнення особи, яка вчинила злочин, від кримінальної відповідальності.

Матеріально-правовими підставами звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності є: - закінчення встановлених ч. 1 ст. 49 та ст. 106 КК України строків; - відсутність обставин, що порушують їх перебіг (частини 2-4 ст. 49 КК).

Процесуально - правовими підставами звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності є: - притягнення особи як обвинуваченого; - згода обвинуваченого на таке звільнення від кримінальної відповідальності (статті 284-288 Кримінального процесуального кодексу України).

Згідно обвинувального акту, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 367 КК України, у період часу з 14.11.2018 року по 27.12.2018 року.

Відповідно до ч.1 ст.12 КК України цей злочин є нетяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або обмеженням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Згідно п.2 ч.1 ст.49 КК України особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею злочину і до дня набрання вироком законної сили минуло три роки (у разі вчинення нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк не більше двох років).

Початком перебігу строку давності є день, коли злочин був вчинений, тобто, згідно обвинувального акту -11.04.2018 року по 27.12.2018 року, останнім днем вчинення є 27.12.2018 року.

Закінченням перебігу строку давності є день набрання вироком законної сили.

Підставою звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 49 КК України є лише таке закінчення відповідного строку давності, який сплив до дня набрання законної сили обвинувальним вироком суду щодо особи, яка вчинила злочин певної тяжкості.

Таким чином, строк давності спливає і під час досудового розслідування, і під час судового провадження, і після проголошення обвинувального вироку суду. Будь - які процесуальні дії протягом цих строків не припиняють їх перебіг. Якщо строк давності сплив до дня набрання законної сили обвинувальним вироком суду, то особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності незалежно від того, на якій стадії перебуває кримінальне провадження щодо цієї особи.

З огляду на наведене, на час судового розгляду у даному кримінальному провадженні і розгляду клопотання обвинуваченого, закінчився 3-х річний строк давності, передбачений п.2 ч.1 ст.49 КК України.

Згідно з ч.2 ст.49 КК України перебіг строків давності зупиняється, якщо особа, що вчинила злочин, ухилилася від досудового слідства або суду. У цих випадках перебіг давності відновлюється з дня з`явлення особи із зізнанням або її затримання. У цьому разі особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з часу вчинення злочину минуло п`ятнадцять років.

Відповідно до ч.3 ст.49 КК України перебіг давності переривається, якщо до закінчення зазначених у частинах першій та другій цієї статті строків особа вчинила новий злочин середньої тяжкості, тяжкий або особливо тяжкий злочин. Обчислення давності в цьому разі починається з дня вчинення нового злочину. При цьому строки давності обчислюються окремо за кожний злочин.

Судом не встановлено обставин і не отримано об`єктивних доказів на підтвердження підстав для зупинення або переривання строків давності, передбачених ч.ч. 2, 3 ст.49 КК України.

Згідно п.1 ч.2 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності. Закриття кримінального провадження з цієї підстави не допускається, якщо обвинувачений проти цього заперечує (ч.8 ст.284 КПК України).

Також суд зазначає, що дотримання умов, передбачених частинами 1-3 ст. 49 КК України є безумовною і звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі закінчення строків давності є обов`язковим.

Тобто суд, встановивши наявність усіх передбачених законом обставин, зобов`язаний звільнити особу від кримінальної відповідальності за цією підставою, незалежно від того, на якій стадії перебуває кримінальне провадження (справа) - досудове розслідування, попередній розгляд справи суддею, підготовче судове засідання, судовий розгляд справи судом першої інстанції, на стадії провадження в суді апеляційної інстанції, але до набрання вироком суду законної сили.

Суд за наявності підстав для звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, передбачених ст. 49 КК України, та за згодою підозрюваного, обвинуваченого, підсудного ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого, підсудного від кримінальної відповідальності.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав свою згоду на звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності за нереабілітуючих підстав і закриття кримінального провадження відносно нього з цих підстав. Така згода викладена ним усно в судовому засіданні, одночасно подано і письмове клопотання.

У відповідності до ч.3 ст.288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Враховуючи вищенаведене, перевіривши законність заявленого клопотання та отримавши згоду на таке звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 з огляду на те, що злочин за яким обвинувачується ОСОБА_4 є нетяжким, та з моменту скоєння злочину минуло більше трьох років, перебіг давності притягнення до кримінальної відповідальності, в розумінні ст.49 КК України, не зупинявся і не переривався, суд приходить до переконання, що клопотання обвинуваченого про звільнення його від кримінальної відповідальності є таким, що відповідає вимогам чинного законодавства, а відтак слід задовольнити клопотання та звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ч.1 п.2 ст.49 КК України, закривши відносно нього кримінальне провадження за ч.1 ст. 367 КК України.

Керуючись ст.ст. 284, 288, 369-372 КПК України, ч.1 п.2 ст.49 КК України, суд, -

постановив:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження і звільнення його від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.367 КК України в зв`язку із закінченням строків давності - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від кримінальної відповідальності за ч.1 ст. 367 КК України на підставі п.2 ч.1 ст.49 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000626 від 17.11.2021 року - закрити.

Запобіжний захід відносно ОСОБА_4 не обирався.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дзержинський суд м. Харкова протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя