ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/200/21
Провадження № 1-кс/210/1811/22

"05" грудня 2022 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання потерпілого ОСОБА_2 про проведення допиту свідка під час досудового розслідування в судовому засіданні, -

ВСТАНОВИВ:
Потерпілий ОСОБА_2 02 грудня 2022 року звернувся до суду з клопотанням про проведення допиту свідка під час досудового розслідування в судовому засіданні. В своєму клопотанні потерпілий зазначає, що в провадженні СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП В Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064 від 13.08.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на розгляді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу перебували матеріали кримінального провадження №0000082 від 11.01.2018 за обвинувачення ОСОБА_3 за ч.3 ст.185 КК України за фактом розукомплектування та викрадення складових частин кузова, салону та агрегатів автомобіля Hyundai Santa Fe, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить потерпілому ОСОБА_2 21.07.2020 року. Під час допиту обвинуваченого ОСОБА_3 , 28,03.1993 року народження, встановлено, що розукомплектування та викрадення складових частин кузова, салону та агрегатів автомобіля Hyundai Santa Fe, державний номер НОМЕР_1 , ОСОБА_3 скоїв, діючи за попередньою змовою групою осіб з невстановленою особою. Згідно показів ОСОБА_3 , наданих в судовому засіданні, саме ця особа схилила останнього до скоєння злочину, та надала приміщення свого гаражу для зберігання викрадених запчастин та безпосередньо займалась їх збутом.

Під час досудового розслідування встановлено, що до вчинення вказаного злочину може бути причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому раніше присвоєно статус свідка під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000082, відомості якого 11.01.2018 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

За вказаним фактом Криворізькою місцевою прокуратурою №1 були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато кримінальне провадження за №0000064 від 13.08.2020.

В рамках вказаного кримінального провадження №0000064 від 13.08.2020 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , було визнано потерпілим.

Так, в рамках вказаного кримінального провадження №0000064 від 13.08.2020 у потерпілого ОСОБА_2 виникла потреба заявити клопотання про допит в якості свідка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , якому відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Як відомо потерпілому ОСОБА_2 , ОСОБА_5 є добровольцем - волонтером, і неодноразово буває на 1-й лінії, де проходять бойові дії, які пов`язані з російською агресією проти України і його життю та здоров`ю загрожує небезпека. До того ж, свідок ОСОБА_5 в найближчий час має намір змінити своє місце проживання та переїхати у іншу місцевість за межі Дніпропетровської області. Вищевказане свідчить про наявність обставин, що можуть унеможливити його подальший допит в суді.

Крім того, є можливий ризик намагань ОСОБА_4 особисто або через своїх близьких, знайомих здійснити фізичний або психологічний вплив на свідка ОСОБА_5 , у зв`язку із тим, що до моменту вчинення відносно потерпілого злочину ОСОБА_3 спільно з невстановленою особою, якою може бути ОСОБА_4 , останній був знайомий із ОСОБА_5 та йому відомі місце проживання ОСОБА_5 та його контактний номер телефону. Вказані обставини свідчать про існування загрози впливу на свідка з боку зацікавлених осіб, зокрема ОСОБА_4 з метою схилення ОСОБА_5 до відмови від показань або зміни показань на користь однієї із сторін кримінального провадження та відповідно можуть вплинути на повноту чи достовірність показань ОСОБА_5 як свідка в подальшому в суді.

Вказані обставини свідчать про наявність виняткових обставин, передбачених ч.1 ст.225 КПК України, які надають право потерпілому в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064 від 13.08.2020р, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 стЛ85 КК України, звернутися до слідчого судді із клопотанням про допит свідка ОСОБА_5 під час досудового розслідування в судовому засіданні.

Показання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є важливими для всебічного, повного, об`єктивного та неупередженого з`ясування обставин кримінального провадження, а тому їх належне фіксування під час досудового розслідування слідчим суддею не допустить будь-якого викривлення обставин, що мали місце під час вчинення кримінального правопорушення та забезпечить можливість встановлення всіх фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, які сприймав свідок особисто, без будь-якого стороннього впливу на нього.

Ознайомившись з клопотанням та доданими до нього документами, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання потерпілого ОСОБА_2 з огляду на наступне.

Згідно статтей 1, 2 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Завданнями кримінального провадження є, серед іншого, те, щоб до кожного учасника була застосована належна правова процедура.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом (ст. 26 КПК України).

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Встановлено, що в провадженні СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП В Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064 від 13.08.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Як вбачається зі змісту клопотання, на даний час ще триває досудове розслідування в кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064 від 13.08.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, в якому ОСОБА_2 визнано потерпілим.

З доданих до клопотання документів встановлено, що слідчим СВ ВП №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП України в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064 від 13.08.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, яке на підставі ухвали слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 08 серпня 2022 року продовжено до 13.02.2023року.

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.
Відповідно до ч. 1 ст. 95 КПК України показання - це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження.

У ч. 5 ст. 40 КПК України зазначається, що слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

У Главі 20 КПК України "Слідчі (розшукові) дії" визначено порядок проведення слідчих (розшукових) дій.

За статтею 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Слідчий, прокурор вживає належних заходів для забезпечення присутності під час проведення слідчої (розшукової) дії осіб, чиї права та законні інтереси можуть бути обмежені або порушені. Перед проведенням слідчої (розшукової) дії особам, які беруть у ній участь, роз`яснюються їх права і обов`язки, передбачені цим Кодексом, а також відповідальність, встановлена законом.

З наданих до суду матеріалів вбачається, що потерпілий ОСОБА_2 не звертався з клопотанням про проведення допиту свідка під час досудового розслідування до слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП В Дніпропетровській області в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064 від 13.08.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Даних про те, що слідчим СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області було відмовлено потерпілому ОСОБА_2 в проведенні допиту свідка під час досудового розслідування суду не надано.

Саме слідчий, який здійснює досудове слідство у кримінальному провадженні, має право розглядати клопотання потерпілого про допит свідка, інші клопотання під час досудового слідства. В різі відмови слідчим в задоволенні клопотання потерпілого про допит свідка під час досудового розслідування кримінального провадження потерпілий має право звернутись до суду з скаргою щодо оскаржень дій слідочок.

Слідчий суддя в даному випадку може розглянути лише скаргу на дії слідчого, який своєю постановою відмовив потерпілому в клопотанні про допит свідка під час досудового розслідування.

Доводи потерпілого про те, що є можливий ризик намагань ОСОБА_4 особисто або через своїх близьких, знайомих здійснити фізичний або психологічний вплив на свідка ОСОБА_5 , у зв`язку із тим, що до моменту вчинення відносно потерпілого злочину ОСОБА_3 спільно з невстановленою особою, якою може бути ОСОБА_4 , останній був знайомий із ОСОБА_5 та йому відомі місце проживання ОСОБА_5 та його контактний номер телефону. Вказані обставини свідчать про існування загрози впливу на свідка з боку зацікавлених осіб, зокрема ОСОБА_4 з метою схилення ОСОБА_5 до відмови від показань або зміни показань на користь однієї із сторін кримінального провадження та відповідно можуть вплинути на повноту чи достовірність показань ОСОБА_5 як свідка в подальшому в суді. Вказані обставини свідчать про наявність виняткових обставин, передбачених ч.1 ст.225 КПК України, які надають право потерпілому в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064 від 13.08.2020р, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, звернутися до слідчого судді із клопотанням про допит свідка ОСОБА_5 під час досудового розслідування в судовому засіданні є суб`єктивним припущенням потерпілої сторони.
Допит (ст. 224 КПК) - це слідча (розшукова) дія, яка проводиться уповноваженою особою у встановленому законом порядку і направлена на отримання в усній або письмовій формі від свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, експерта відомостей щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження.

Виходячи із поняття допиту, можливо зробити висновок, що предметом допиту і будуть відомості щодо обставин у кримінальному провадженні, які в своїй сукупності складають предмет доказування.

Види допиту у кримінальному провадженні формуються в залежності від того хто із учасників кримінального провадження підлягає допиту. Так, законом визначено, що у кримінальному провадженні підлягають допиту свідок, потерпілий, підозрюваний, обвинувачений, експерт. Особливий порядок допиту законодавець встановив щодо малолітньої або неповнолітньої особи.

Підставою для проведення допиту слід вважати наявність достатніх даних, які вказують на те, що тій чи іншій особі відомі або можуть бути відомі певні відомості про обставини і факти, які мають значення для кримінального провадження.

За загальним правилом допит проводиться за місцем проведення досудового розслідування. (стаття 224 КПК України) Як правило - це службові приміщення органу досудового розслідування. Проте, може виникнути ситуація, коли через наявність певних обставин, не має можливості провести допит за місцем досудового розслідування. Так, особа може перебувати у відрядженні за межами населеного пункту, в якому здійснюється розслідування і її явка до органу розслідування тимчасово не можлива. Крім того, особа може перебувати в лікувальній установі і не може тимчасово прибути на допит. Інколи, навіть перебуваючи по місцю постійного проживання, особа не може прибути на допит з різних причин, зокрема з причини догляду за малолітньою дитиною і т.п. В названих і інших подібних ситуаціях законодавець дозволив проводити допит і в іншому місці. Єдиною вимогою при цьому є погодження місця допиту із особою, яку мають намір допитати.

Статтею 225 КПК встановлено нормативно-правові підстави для проведення допиту свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні. Право сторони кримінального провадження звернутись до слідчого судді з клопотанням про проведення такої слідчої дії виникає за наявності виняткових випадків, пов`язаних: з необхідністю отримання показань від свідка чи потерпілого під час досудового розслідування; з наявністю обставин, які можуть унеможливити допит зазначених осіб у суді або вплинути на повноту чи достовірність їх показань (існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби тощо).

За змістом пункту 19 частини 1 статті 3 КПК України сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, дізнавач, керівник органу досудового розслідування, керівник органу дізнання, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, особа, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.

Потерпілий набуває статусу сторони обвинувачення у разі відмови прокурора від здійснення обвинувачення в суді.

У частині першій статті 225 КПК чітко визначені лише два виняткові випадки, які є підставою для звернення сторони кримінального провадження із клопотанням про проведення допиту, зокрема, існування небезпеки для життя чи здоров`я свідка, потерпілого та їх тяжка хвороба. Вжите в частині першій статті 225 КПК України формулювання "інші обставини" свідчить про невичерпність переліку таких обставин.

Розглядаючи клопотання про допит свідка, потерпілого в порядку статті 225 КПК, слідчий суддя, вивчаючи його зміст та матеріали, додані до нього, оцінює обґрунтованість клопотання і визначає, чи мають місце обставини, які зумовлюють допит зазначених осіб, та унеможливлюють його проведення під час судового засідання.

У виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я особи, її тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити її допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такої особи в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворої особи в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Згідно ст.56 КПК України протягом кримінального провадження потерпілий має право, зокрема подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду, заявляти відводи та клопотання, брати участь у слідчих (розшукових) та інших процесуальних діях, під час проведення яких ставити запитання, подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення дії, що заносяться до протоколу, а також знайомитися з протоколами слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, виконаних за його участі.

Разом з тим, порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України. Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 п. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він повинен вчинити у визначений цим Кодексом строк. Бездіяльність, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій (крім внесення відомостей до ЄРДР та повернення тимчасово вилученого майна), є третім, комплексним видом бездіяльності, оскарження якої допускається відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК. Так, бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК, передбачає три обов`язкові ознаки:

1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію;

2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк;

3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена.

Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством. При цьому варто зважати на те, що відповідна бездіяльність може бути зумовлена не лише невчиненням процесуальної дії в межах встановлених зазначеною нормою строків, а й неналежним розглядом клопотання, зокрема, залишенням його без процесуального реагування або неналежним на нього процесуальним реагуванням.

Аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що право на оскарження слідчому судді рішень, дій чи бездіяльності особа отримує лише тоді, коли слідчий або прокурор прийняли певні рішення, вчинили конкретні дії або допустили конкретну бездіяльність, оскарження яких передбачено ч. 1 ст. 303 КПК України.

Крім того, згідно з пунктами 2- 11 частини 1 статті 303 КПК України, предметом розгляду слідчого судді можуть бути скарги на:

2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 КПК України.
Водночас, КПК України не визначає строк виконання слідчим, органом досудового розслідування доручень (вказівок) прокурора про проведення слідчих дій. Такий строк може встановлюватися прокурором.

Статтею 308 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи законні інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування.

Потерпілим ОСОБА_2 подано клопотання про проведення допиту свідка під час досудового розслідування в судовому засіданні. Разом із тим, потерпілим ОСОБА_2 не надано суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що йому було відмовлено слідчим, який проводить досудове розслідування в кримінальному провадженні в клопотанні про проведення допиту свідка під час досудового розслідування.

Так само, не надано доказів, що сторона обвинувачення відмовилась від підтримання державного обвинувачення.

Посилання на наявність підстав вважати, що є можливий ризик намагань ОСОБА_4 особисто або через своїх близьких, знайомих здійснити фізичний або психологічний вплив на свідка ОСОБА_5 , у зв`язку із тим, що до моменту вчинення відносно потерпілого злочину ОСОБА_3 спільно з невстановленою особою, якою може бути ОСОБА_4 , останній був знайомий із ОСОБА_5 та йому відомі місце проживання ОСОБА_5 та його контактний номер телефону, не належить до виняткових випадків, які відповідно до ст. 225 КПК є підставою для допиту свідка у порядку цієї статті. Крім цього, допит свідка, потерпілого, у порядку ст. 225 КПК, у судовому засіданні проводиться з метою запобігання виникненню обставин, які унеможливлюють допит особи під час судового розгляду або можуть вплинути на повноту чи достовірність показань, але ніяк не для забезпечення реалізації завдань досудового розслідування.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що всупереч вимог ч. 1 ст. 225 КПК України, потерпілим не надано належних доказів на підтвердження обґрунтованості поданого ним клопотання, у зв`язку з чим виникає винятковий випадок допиту свідка в судовому засіданні на стадії досудового розслідування, передбачений ст. 225 КПК України.

З урахуванням викладеного, клопотання потерпілого є безпідставним, необґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що до повноважень суду, не віднесено здійснювати нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування. Слідчий суддя лише розглядає законність та обґрунтованість відмови слідчого в проведенні досудового розслідування, бездіяльності.

З урахуванням викладеного, клопотання потерпілого є безпідставним, необґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 21, 40, 56,225,309,372,376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_2 про проведення допиту свідка під час досудового розслідування в судовому засіданні - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1