Провадження № 1-кп/752/1305/23
УХВАЛА

13 квітня 2023 року м. Київ

Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002424 від 11 жовтня 2022 року, за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, котрий народився у м. Одеса, з середньою освітою, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання у м. Києві, раніше неодноразово судимого, останній раз 06 вересня 2021 року Приморським районним судом м. Одеси за ч. 2 ст. 345 КК України по покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки, на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком тривалістю 3 роки,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

встановив:

Голосіївським районним судом м. Києва здійснюється судовий розгляд вищевказаного кримінального провадження.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 20 лютого 2023 року обвинуваченому ОСОБА_3 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів до 20 квітня 2023 року включно.

В судовому засіданні прокурор подала клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, мотивуючи тим, що ОСОБА_3 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, не зменшились та продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК, а саме обвинувачений може переховуватись від суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник заперечив проти продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, посилаючись на необґрунтованість клопотання прокурора. Вказав, що діями обвинуваченого збитків не заподіяно, представник потерпілого претензій до ОСОБА_3 не має. На думку захисника, зазначеним у клопотання прокурора ризикам можливо запобігти шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу, зокрема у виді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачений підтримав захисника, просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Вивчивши доводи клопотань, заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов висновку про необхідність продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою з наступних підстав.

Ризики та обставини, які були враховані судом при обранні та продовженні обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою на сьогодні не зменшились та продовжують існувати.

Судом не закінчено з`ясування фактичних обставин кримінального провадження та перевірку їх доказами, не допитано свідків у кримінальному провадженні.

Обвинувачений ОСОБА_3 є особою, яка раніше неодноразово притягувались до кримінальної відповідальності за вчинення умисних, в тому числі, корисливих кримінальних правопорушень.

З огляду на характер інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення та дані про особу обвинуваченого, суд вважає, що у випадку звільнення з-під варти, з метою уникнення можливого покарання обвинувачений може переховуватися від суду, впливати на свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Наявність у обвинуваченого постійного місця проживання у м. Одесі не зменшує існування зазначених ризиків.

На даній стадії судового провадження, застосування щодо обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання зазначеним ризикам, не забезпечить дієвості кримінального провадження та виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в даному випадку виправдано наявністю справжніх інтересів суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи, що узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.

Зважаючи на обставини кримінального правопорушення, дані про особу обвинуваченого, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, підстав для зміни раніше визначеного розміру застави (40 розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян) суд не вбачає. На думку суду, саме такий розмір буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 331, 376 КПК України, суд

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотань захисника та обвинуваченого про зміну запобіжного заходу.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, до 11 червня 2023 року включно.

Визначити ОСОБА_3 заставу у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить що становить 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: Отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві; ; МФО 820172; Банк - Державна казначейська служба України в м. Києві; р/р № UA1012089; призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали… (назва суду), від … (дата ухвали), по справі № …, внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду та на підставі ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

утриматися від позапроцесуального спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків обвинуваченим, а також якщо обвинувачений не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1