У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4, при секретарі ОСОБА_5, за участю прокурора ОСОБА_6, слідчого ОСОБА_7, підозрюваного ОСОБА_1 , захисника ОСОБА_8, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_7, поданого у кримінальному провадженні № 0002805 від 04 жовтня 2022 року про тримання під вартою відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0002805 від 04 жовтня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

04 жовтня 2022 року ОСОБА_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

05 жовтня 2022 року ОСОБА_1 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КПК України, у якому зазначено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , уклав договір про найм приміщення, а саме квартири АДРЕСА_2 за вищевказаною адресою, яка на праві власності належить потерпілій ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та в подальшому проживав у вказаній квартирі. Згодом, у ОСОБА_1 , у вересні 2022 року, але не пізніше 15 години 07 хвилин 16.09.2022, виник прямий умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, а саме побутової техніки, яка знаходились у квартирі АДРЕСА_3 . Після цього, не пізніше 15 години 07 хвилин 16.09.2022, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, ОСОБА_1 сфотографував на власний телефон належну потерпілій ОСОБА_2 побутову техніку, а саме холодильник «SHARP SJ BA05DTXB1» - вартістю 10 600 грн та пральну машину «Whirpool FWSL61052W EU» - вартістю 6 555 грн, які знаходилися в орендованій ОСОБА_1 квартирі, та під приводом продажу вказаної побутової техніки, виклав її фотозображення до мережі «Інтернет». Цього ж дня, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, до орендованої ОСОБА_1 квартири приїхав покупець, який придбав вказану побутову техніку за грошові кошти в сумі 6000 грн.

Отже, ОСОБА_1 , викравши вищевказані речі, розпорядився викраденим майном на власний розсуд шляхом його продажу, чим завдав потерпілій ОСОБА_2 матеріальну шкоду на суму 17155 грн.

Крім цього, на початку жовтня 2022 року, але не пізніше 14 години 00 хвилин 03.10.2022, у ОСОБА_1 , виник прямий умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, а саме шафи, яка знаходилась у квартирі АДРЕСА_3 . Після цього, 03.10.2022, приблизно о 14:00, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, таємно повторно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, ОСОБА_1 сфотографував на власний телефон належну потерпілій ОСОБА_2 шафу - вартістю 40 000 грн, яка знаходилася у орендованій ОСОБА_1 квартирі, та під приводом продажу вказаної шафи, виклав її фотозображення до мережі «Інтернет». Цього ж дня, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, до орендованої ОСОБА_1 квартири приїхав покупець, який придбав вказану шафу за грошові кошти в сумі 7000 грн.

Отже, ОСОБА_1 , викравши вищевказані речі, розпорядився викраденим майном на власний розсуд шляхом його продажу, чим завдав потерпілій ОСОБА_2 матеріальну шкоду на суму 40000 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_1 підозри. Крім того, зазначили, що обрання більш м`якого запобіжного заходу зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити мінімальний розмір застави.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, вислухавши прокурора, захисника та підозрюваного доходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Суд враховує вимоги ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - є однією з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

Дослідивши надані матеріали слідчий суддя бере до уваги документи, що підтверджують причетність ОСОБА_1 в інкримінованому йому злочині.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вказана позиція відображена, зокрема й в рішенні Суду від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які указують на факти, що ОСОБА_1 міг вчинити вказане правопорушення і такі є переконливим для суду.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_1 до вчинення кримінального правопорушення, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (ч. 1 ст. 276 КПК України). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою, і доводи сторони захисту такої обґрунтованості не спростовують.

При вирішенні питання про ризики, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_3 раніше не судимий, має постійне місце проживання, інкриміноване правопорушення вчинив в умовах воєнного стану.

У той же час, ОСОБА_3 , як зазначено вище, інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який санкцією статті передбачене покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років, а тому, з урахуванням його характеризуючих обставин слідчий суддя вважає, що застосувавши до ОСОБА_1 більш м`який запобіжний захід, він може вчинити спроби щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання і доводи сторони обвинувачення про наявність ризику знищення, сховання або спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні перебуває на початковій стадії, а відтак ОСОБА_1 може знищити, сховати, або спотворити речі та документи, які на даній стадії органом досудового розслідування не встановлені.

Слідчий суддя також вважає, про високу ймовірність існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою безпідставної зміни, або відмови їх від раніше наданих показань.

Відтак, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 днів, в межах строку досудового розслідування.

Крім того, у відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, під час розгляду даного клопотання слідчому судді не надані належні обґрунтування того, що підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_1 альтернативного запобіжного заходу у вигляду застави відсутні.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому, з урахуванням обставин кримінального провадження, особи підозрюваного, вважаю за необхідне визначити розмір застави у вигляді 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 49620 гривень.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183 КПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який народився у м. Енергодар Запорізької області, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 (п`ятдесят вісім) днів, в межах строків досудового розслідування, тобто до 03 грудня 2022 року, включно.

Визначити розмір застави у вигляді 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, у разі внесення якої звільнити ОСОБА_1 з-під варти, та покласти на підозрюваного ОСОБА_1 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_1 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, її захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_4