Справа № 202/59/23
Провадження № 1-кс/202/192/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

07 січня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , яке погоджено з прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР 06.01.2023 за № 0000021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 296 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді з клопотанням, яке погоджено з прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 296 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в провадженні ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 06.01.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 296 КК України.

06.01.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

06.01.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 296 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується: протоколом огляду місця події від 06.01.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; постановою про визнання речових доказів від 06.01.2023; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 06.01.2023; протоколом обшуку особи від 06.01.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; висновком експерта від 06.01.2023 № СЕ-19/104-23/750-ВТХ; консультаційним висновком спеціаліста від 06.01.2023.

Прокурор указує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили задовольнити.

Підозрюваний не визнав обставини викладені в повідомленні про підозру, заперечував щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що підозра є необґрунтованоюта просив відмовити у задоволенні клопотання. Також зазначав, що при затриманні до нього було застосовано фізичне насильство.

Захисник заперечував щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що підозра є необґрунтованою.Зазначав, що прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених пунктом 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Просив відмовити у задоволенні клопотання. Також зазначав, що при затриманні ОСОБА_5 до нього було застосовано фізичне насильство з боку працівників поліції.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши у судовому засіданні доводи прокурора, слідчого, думку підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до таких висновків.

У провадженні ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР 06.01.2023 рокуза № 0000021за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.01.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , грубо порушував громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, поєднаною з опором представникові влади із застосуванням насильства, та носив оформлену зарядом вибухової речовини, а саме спорядженим корпусом ручної, осколкової, наступальної гранати, промислового виготовлення та запал типу УЗРГМ промислового виготовленняпри собі, пересуваючись по вулицям міста Дніпро.

06.01.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

06.01.2023 ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 296 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих кримінальних правопорушень, виходячи з наступного.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи недоведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.

Стороною захисту не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричасність ОСОБА_5 до кримінальних правопорушень, у вчиненні яких йому повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень ОСОБА_5 підтверджується: протоколом огляду місця події від 06.01.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; постановою про визнання речових доказів від 06.01.2023; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 06.01.2023; протоколом обшуку особи від 06.01.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; висновком експерта від 06.01.2023 № СЕ-19/104-23/750-ВТХ; консультаційним висновком спеціаліста від 06.01.2023.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, виходячи з наступного.

Ризик переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та/або суду існує та обумовлений тяжкістю ймовірного покарання та суворістю можливого вироку.

Ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 має можливість незаконно впливати на свідків та потерпілих існує, оскільки досудове розслідування, протягом якого орган досудового розслідування має можливість зібрати докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, наразі не завершено.

Існування інших ризиків, передбачених ст. 177 КПК України слідчим суддею не встановлено, у зв`язку із тим, що прокурором не доведено.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

Виходячи з положень п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_5 підозрюється в тому числі у вчиненні тяжкого злочину, покарання за яке передбачено позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Крім встановлених ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 296 КК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, суспільне ставлення до даного виду кримінального правопорушення, дані про його особу, який не працевлаштований, неодружений, тобто не має міцних соціальних зв`язків, та вважає, що застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім і не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 раніше не судимий, має постійне місце реєстрації та має неповнолітню дитину, в той же час зазначені обставини не можуть бути самодостатньою підставою для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

За таких обставин клопотання необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04.03.2023.

Інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 296 КК України, а саме хуліганство, пов`язане з опором представнику влади працівнику поліції, який вчинений із застосуванням насильства, тому слідчий суддя відповідно до пункту 1 частини 4 статті 183 КПК України не вбачає підстав для визначення підозрюваному застави.

Під час судового засідання підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник заявили про застосування до ОСОБА_5 фізичного насильства з боку працівників поліції під час його затримання.

Відповідно до ч. 7 ст. 206 КПК України слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому частиною шостою цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.

Обов`язок слідчого судді в межах здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи, встановлений ч. 6 ст. 206 КПК України, обумовлений наявністю факту або обґрунтованої підозри вважати, що до такої особи було застосовано насильство під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.

Однією з засад кримінального провадження, передбачених ст.7 КПК України, є повага до людської гідності, яка відповідно до ст.11 КПК України полягає у забороні під час кримінального провадження піддавати особу катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує її гідність, поводженню чи покаранню, вдаватися до погроз застосування такого поводження, утримувати особу у принизливих умовах, примушувати до дій, що принижують її гідність.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Кучерук проти України» (рішення від 06.09.2007, яке набуло статусу остаточного 06.12.2007), на органи влади покладено обов`язок забезпечувати охорону здоров`я осіб, яких позбавили свободи. Ненадання належної медичної допомоги може становити поводження, несумісне з гарантіями статті 3 Конвенції (п.148).

З огляду на наведене, а також враховуючи зовнішній вигляд підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя приходить висновку про необхідність проведення судово-медичного обстеження ОСОБА_5 та перевірки можливого порушення діючого законодавства під час його затримання.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183-184, 193-194, 196-198, 206 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , яке погоджено з прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР 06.01.2023 за № 0000021про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 296 КК України задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 296 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04 березня 2023 року, з утриманням його у Дніпропетровській установі виконання покарань №4 Управління державної пенітенціарної служби у Дніпропетровській області.

Невідкладно провести судово-медичне обстеження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Контроль за виконанням ухвали в частині проведення судово-медичного обстеження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покласти на прокурора Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра.

Доручити прокурору Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпрапровести перевірку стосовно обставин зазначених ОСОБА_5 щодо застосування до нього насильства при затриманні.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 15 год. 00 хв. 09.01.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1