Справа № 761/2624/23
Провадження № 1-кс/761/1926/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , розглянувши клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000189 від 20.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

23 січня 2023 року прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000189 від 20.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна, а саме: нежитлові приміщення в літ. М, частина виробничого комплексу №7, загальною площею 8049,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що слідчим відділом Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000189 від 20.01.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що директор ТОВ «Кепітал Естейт» () ОСОБА_4 умисно з метою невиконання ухвали суду, достовірно знаючи про існування рішення суду, та про вступ його в законну силу 19.01.2023, здійснив кілька спроб незаконного поділу об`єкту нерухомості та напередодні 19.01.2023 умисно, з метою унеможливлення виконання вимог рішення суду, вчинив протиправні дії, направлені на зміну власника нерухомого майна для унеможливлення його повернення у власність ПАТ «ІНКВІКТА МАЯК» (Код ), легалізації його незаконного продажу та створення враження перебування нерухомого майна у власності «добросовісного набувача».

При цьому вартість об`єкту нерухомого майна загальною площею 8049,2 кв.м. договором купівлі-продажу була визначена в розмірі 549 000 грн., що є значно нижчою, ніж ринкова вартість даного об`єкту нерухомості.

ПАТ «ІНКВІКТА МАЯК» внаслідок зазначених вище незаконних дій ОСОБА_4 завдано матеріальної шкоди в розмірі, приблизно, 122 000 000 грн.

У своєму клопотанні прокурор вказує, що відносно майна, а саме нежитлове приміщення в літ. М, частина виробничого комплексу №7, площею 8049,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, вчиняються активні дії щодо їх незаконного переоформлення та подальшого перепродажу, тобто зазначене нерухоме майно піддається незаконному протиправному впливу та є об`єктом кримінально протиправних дій.

20.01.2023 слідчим винесено постанову про визнання речовим доказом вказаного майна, оскільки воно являється предметом кримінально протиправних дій.

Так, прокурор наголошує, що подальший продаж нерухомості в майбутньому невизначеному колу осіб може неконтрольовано збільшити коло потерпілих, оскільки майно буде придбано в особи, яка незаконно здійснює його продаж.

У зв`язку із вищевикладеним, з метою забезпечення збереження речового доказу, недопущення його пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, прокурор накласти арешт на предмет злочину, а саме на нежитлове приміщення в літ. М, частина виробничого комплексу №7, площею 8049,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів викладених у даному клопотанні, просив задовольнити. Крім того просив долучити до матеріалів судового провадження клопотання представника потерпілого у кримінальному провадженні, в якому останній звертається до слідчого з проханням накласти арешт на вказане майно. Пояснив, що майно неодноразово відчужувалось, за два дні до набрання законної сили судовим рішенням господарського суду було переоформлено право власності, що підтверджує ризики відчуження майна.

Враховуючи те, що прокурор просить проводити розгляд клопотання про арешт майна без виклику представників власника майна, а майно, на яке прокурор просить накласти арешт не було тимчасово вилучене та розгляд справи без представників власника є необхідним з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд вищевказаного клопотання без повідомлення про його розгляд вказаних осіб.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, заслухавши прокурора, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст.170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна, а саме нежитлові приміщення в літ. М, частина виробничого комплексу №7, загальною площею 8049,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00 із забороною розпорядження таким майном, його відчуження та забороною вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо даних нежитлових приміщень, оскільки прокурором доведено, що в рамках даного кримінального провадження є обґрунтовані підстави вважати, що стосовно вказаного прокурором майна вчиняються активні дії щодо їх незаконного переоформлення та подальшого перепродажу, тобто зазначене нерухоме майно піддається незаконному протиправному впливу та є об`єктом кримінально протиправних дій.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність накладення арешту на нерухоме майно, перелік якого наведено вище.

Разом з тим, слідчий суддя не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000189 від 20.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на:

-нежитлові приміщення в літ. М, частина виробничого комплексу №7, загальною площею 8049,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00 із забороною розпорядження, відчуження вказаним майном, та забороною вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо даних нежитлових приміщень.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Повний текст ухвали оголосити 25 січня 2023 року о 12 год. 50 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1