Житомирський апеляційний суд
Справа №295/710/23 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія в порядку КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2023 року колегія суддів судової палати у кримінальних справах Житомирського апеляційного суду

в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5

за участю:

прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 19.01.2023 року,

в с т а н о в и л а :

Цією ухвалою задоволено клопотання старшого слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому ОСОБА_9 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_1

шодо

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 уродженця с. Давидівка, Чернівецького району, Чернівецької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця за мобілізацією в/ч НОМЕР_1 ,

.

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000429 від 25.10.2022 року.

При обранні запобіжного заходу відносно ОСОБА_8 , слідчим суддею враховано наявність в умовах воєнного стану обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 402 КК України та наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України зокрема те, що підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні. Крім того, слідчим суддею враховано обставини, визначені ст. 178 КПК України, а саме те, що ОСОБА_8 раніше не судимий, є військовослужбовцем за мобілізацією військової частини НОМЕР_1 , на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей не має, має процесуальний статус підозрюваного у кримінальному провадженні щодо вчинення тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на стирок від 5 до 10 років.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді захисник ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій ухвалу суду просить скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_11 запобіжний захід у виді домашнього арешту. Вказує, що ухвала слідчого судді постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права.Посилається на те, що суд безпідставно відмовив у задоволенні її клопотання про застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді домашнього арешту та не застосував положення ст. 177, ст.181, ч.4 ст. 194 КПК України. Зазначає, що суд першої інстанції не врахував, що на момент оголошення наказу 06.06.2022 року ОСОБА_8 погано себе почував внаслідок міно вибухової травми та ту обставину, що її підзахисний має ряд захворювань, що підтверджується відповідними документами.

Заслухавши доповідача, підозрюваного та його захисника про задоволення поданої апеляційної скарги, прокурора, який вважав ухвалу слідчого судді законною і обґрунтованою, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8)наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Задовольняючи клопотання слідчого та застосовуючи щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя обґрунтовано виходив з доведеності підстав для застосування саме такого запобіжного заходу, у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, в провадженні Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому перебуває кримінальне провадження № 0000429 від 25.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 402 КК України.

18.01.2023 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України, а саме у непокорі, тобто відкритій відмові виконати наказ начальника, вчинений в умовах воєнного стану.

19.01.2023 року старший слідчий другого слідчого відділу ( з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира з клопотанням, погодженим прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_10 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті строком на 60 діб.

Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 19.01.2023 року задоволено клопотання старшого слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому ОСОБА_9 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_10 та застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті строком на 60 діб.

Вирішуючи по суті клопотання слідчого щодо можливості обрання підозрюваному ОСОБА_8 такого запобіжного заходу як тримання під вартою, слідчим суддею враховано, що ОСОБА_8 в умовах воєнного стану підозрюється у вчиненні навмисного, тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.

Як особа обвинувачений ОСОБА_8 , не одружений, утриманців немає, раніше не судимий, військовослужбовець за мобілізацією військової частини НОМЕР_1 .

З урахуванням наведених обставин справи, апеляційний суд вважає, що існують реальні ризики, що підозрюваний ОСОБА_8 перебуваючи на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Крім цього, відповідно до положень ч. 8 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме у виді тримання під вартою.

Доводи, на які послався в апеляційній скарзі захисник, що слідчим суддею не враховано, що на момент оголошення наказу ОСОБА_8 погано себе почував та має ряд захворювань, не можуть бути підставами для скасування судового рішення, оскільки були враховані судом при прийнятті ухвали по даній справі, в зв`язку з чим до підозрюваного застосовано запобіжний захід, який на думку колегії суддів співмірний з існуючими ризиками та даними про його особу, підстав для зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою на домашній арешт, колегія суддів не знаходить.

Істотних порушень норм КПК України, які б тягнули за собою скасування ухвали слідчого судді при апеляційному розгляді не встановлено.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів приходить до висновку, що підстав для скасування ухвали слідчого судді, як про це просить захисник, немає, а тому ухвалу слідчого судді слід залишити без змін, а апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 19.01.2023, якою задоволено клопотання старшого слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому ОСОБА_9 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо ОСОБА_8 без змін.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: