Справа № 946/8575/22
Провадження № 1-кс/946/2815/22
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2022 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області

в складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого №2 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Трускавець, Львівської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, працює за наймом, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.305 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Відділенням поліції № 2 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001192 від 10.12.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 305 КК України.

У своєму клопотанні, погодженому з прокурором, слідчий вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 10.12.2022 о 16:00 годині, громадянин України ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне контрабандне переміщення через державний кордон України, слідуючи на автомобілі марки «Audi A 6» д.н.з. НОМЕР_1 , через паромний пункт пропуску «Орлівка», сполучення «Орлівка-Ісакча», на в`їзд до України в зоні діяльності Одеської митниці Державної митної служби, де завідомо для нього в лівій кишені його штанів, знаходився особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс, у паперовому згортку, не заявив представникам будь-якого правоохоронного органу про наявність у нього наркотичного засобу, тим самим заявив про відсутність у нього товарів, які під час переміщення через митний кордон України підлягають обов`язковому письмовому декларуванню, а також на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони або обмеження, не задекларувавши зазначену речовину у встановленому порядку при здійсненні митного контролю.
Під час здійснення митного контролю та проведення митного огляду, співробітниками Одеської митниці Державної митної служби виявлено та вилучено приховану у зазначений вище спосіб, речовину рослинного походження, яку ОСОБА_5 незаконно перемістив через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.
Згідно експрес-аналізу, виявлена і вилучена у ОСОБА_5 за вищевикладених обставин речовина містить особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс.
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» від 06.05.2000 № 770, канабіс віднесено до Списку № 1 ОСОБА_7 як особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 305 КК України, за ознаками: контрабанда наркотичного засобу, тобто його переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.
11.12.2022 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 305 КК України, за ознаками: контрабанда наркотичного засобу, тобто його переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.
Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили задовольнити клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вважають, що є всі підстави для задоволення клопотання.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 визнав себе винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.305 КК України. Пояснив, що зазначеній згорток знайшов. Просив обрати домашній арешт.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні просила в задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити, посилаючись на те, що ОСОБА_5 одружений, має на утримання трьох малолітніх дітей, має постійне місце проживання та дружина підозрюваного на даний час знаходиться в декретній відпустці і просила обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту, з наданням можливості в день працювати.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, а також вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Згідно до вимог ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В ході судового засідання слідчий та прокурор зазначили, що необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у зв`язку з наявністю ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З наданих матеріалів досудового розслідування вбачається обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 305 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами в їх сукупності, а саме: протоколом огляду місця події від 10.12.2022 р.; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 10.12.2022 р.; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 10.12.2022 р. та іншими матеріалами кримінального провадження.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини справа "Нечипорук і Йонкало проти України" термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення.

Враховую вказане, слідчий суддя вважає, що саме на даному етапі досудового розслідування можливо дійти до висновку про існування обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 305 КК України.
Разом з тим, відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі міцність соціальних зв`язків підозрюваного місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, а також наявність судимостей у підозрюваного.

Враховуючи вказане, приймаючи до уваги, що підозрюваний ОСОБА_5 одружений, має на утримання трьох малолітніх дітей, має постійне місце проживання, тобтоза місцем проживання має міцні соціальних зв`язки та раніше не судимий, слідчий суддя вважає за можливе застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжній захід ніж тримання під вартою, а саме застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту на строк не більше 60 днів (в межах строку досудового розслідування) до 08 лютого 2023 року з забороною ОСОБА_5 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.

Крім цього, покласти на підозрюваного, обов`язки на строк не більше 60 днів (в межах строку досудового розслідування) до 08 лютого 2023 року, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:
- прибувати до слідчого та суду за першою вимогою.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 200,205 КПК України,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання старшого слідчого №2 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк не більше 60 днів (в межах строку досудового розслідування) до 08 лютого 2023 року з забороною ОСОБА_5 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.
Підозрюваного ОСОБА_5 з під варти звільнити негайно.
Крім цього, покласти на підозрюваного, обов`язки на строк не більше 60 днів (в межах строку досудового розслідування) до 08 лютого 2023 року, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:
- прибувати до слідчого та суду за першою вимогою.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу припиняє свою 08 лютого 2023 року.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали складено 14 грудня 2022 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1