Справа № 405/7612/21
УХВАЛА

04 січня 2023 року Ленінський районний суд міста Кіровограда в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участю:

секретаря - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного Реєстру досудових розслідувань за № 0002064 від 27.08.2021 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого за ч. 2 ст. 186 КК України,

клопотання прокурора про застосування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою

встановив:

Прокурор звернулася до суду з письмовим клопотанням про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання зазначила, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачений може: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків чи потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення. Зазначила, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить запобігання наведеним ризикам, оскільки обвинувачений ОСОБА_5 в порушення покладених на нього ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 29.03.2022 обов`язків, 30.03.2022, тобто в день його фактичного звільнення від тримання під вартою, не повідомляючи ані прокурора, ані суд, самовільно виїхав за межі м. Кропивницький та усвідомлено вказав неіснуючу адресу, за якою нібито буде проживати. В судові засідання 05.04.2022, 12.05.2022, 07.07.2022 та 06.09.2022 жодного разу не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомляв та, як наслідок, ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 06.09.2022 був оголошений у розшук. Після відновлення судового провадження та належного повідомлення обвинуваченого про день та час слухання справи, в судове засідання ОСОБА_5 знову не з`явився. При цьому, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину, який посягає на майно особи, та відноситься до категорії тяжких злочинів, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічних злочинів, в тому числі за вчинення грабежів, не одружений, зареєстрований та фактично проживав на території іншої області, що свідчить про відсутність у нього стійких соціальних зв`язків, не працює та не має постійного джерела доходів, а тому перебуваючи на волі, може продовжити злочинну діяльність.

В судовому засіданні прокурор підтримала подане клопотання та наполягала на застосуванні у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні повідомив про те, що він з поважних причин не зміг з`явитися в судове засідання, оскільки коли він збирався їхати, його побили невідомі особи, однак підтвердити даний факт відповідними доказами він не може. Заперечив щодо застосування стосовно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечила щодо задоволення клопотання прокурора, вважаючи можливим застосування до її підзахисного запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання прокурора, суд дійшов висновку про таке.

Відповідно до положень ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу, зокрема є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, яке з урахуванням положень статей 12, 24 КК України є умисним тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від чотирьох до шести років.

Враховуючи зазначене та особистість обвинуваченого ОСОБА_5 , який раніше неодноразово засуджений, не працевлаштований, не одружений, утриманців не має, а отже не має стійких соціальних зв`язків, перебував у розшуку через ухилення від суду в межах даного кримінального провадження та 04.01.2023 був затриманий на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 14.12.2022, якою було надано дозвіл на його затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає, що в даному випадку в повній мірі підтверджено наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки останній може переховуватись від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення і продовжити злочинну діяльність.

Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в застосуванні відносно обвинуваченого тримання під вартою, та свідчать про те, що належна поведінка обвинуваченого під час розгляду справи в суді може бути забезпечена лише шляхом застосування до нього зазначеного (найбільш суворого) запобіжного заходу, оскільки останній протягом судового провадження, перебуваючи без застосування до нього будь-якого іншого запобіжного заходу, порушив покладені на нього кримінальним процесуальним законодавством обов`язки, створивши тим самим перешкоди у здійсненні судового розгляду даного кримінального провадження.

Наведене свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання обвинуваченим ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Також, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, яка є частиною національного законодавства України, та зазначає, що утримання під вартою не є передумовою покарання у виді позбавлення волі, але при збереженні розумної підозри відносно затриманої особи у скоєні злочину є умовою законності та відповідає реальним вимогам суспільного інтересу.

Доводи сторони захисту на користь обвинуваченого у даному випадку не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпеченні виконання обвинуваченим процесуальних рішень у справі та запобіганні процесуальних ризиків. Тобто в даному випадку наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого.

Керуючись ст.ст. 177, 179, 183, 331, 369 КПК України, суд -

постановив:

Клопотання прокурора про застосування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід - тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто з 08-30 години 04 січня 2023 року по 08-30 годину 04 березня 2023 року.

Строк дії ухвали визначити по 08-30 годину 04 березня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Кіровограда протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим - в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_1