Справа № 495/3847/22
№ провадження 1-кс/495/362/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2023 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Білгород-Дністровському клопотання помічника командира військової частини НОМЕР_1 з правової роботи ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

20 лютого 2023 року до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшло клопотання помічника командира військової частини НОМЕР_1 з правової роботи ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000637 від 14.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України.

Виклад обставин, зазначених у клопотанні.

14.06.2022 року о 12:48 годин до відділення поліції № 1 Білгород - Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшло телефонне повідомлення від військовослужбовця військової служби правопорядку про те, що 14.06.2022 року приблизно о 12.40 годин військовослужбовець в/ч НОМЕР_1 старший сержант, сапер інженерно-саперного відділення інженерно-саперного взводу, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Кремидівка, Комінтернівського району Одеської області, знаходячись на позиціях визначених командуванням військової частини у приміщенні культурного центру, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , здійснив самогубство, через постріли за допомогою штатної зброї АК - НОМЕР_2 в область голови, після отриманого вогнепального поранення відразу помер на місці.

14.06.2022 за вказаним фактом слідчим відділення № 1 CB Білгород - Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області відповідно до вимог ст. 214 КПК України внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000637 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, процесуальне керівництво яким здійснюється Білгород-Дністровською спеціалізованою прокуратурою у військовій та оборонній сферах Одеської області.

3 місця події слідчим відділення №1 CB Білгород-Дністровського РВП ГУНІ в Одеській області було тимчасово вилучено Автомат Калашникова (AK) № НОМЕР_3 , 28 патронів калібру 5,45 з маркуванням НОМЕР_4 , магазин до АК. В подальшому вилучене майно визнано речовими доказами, та передано на зберігання до камери зберігання речових доказів відділення поліції № l Білгород - Дністровського РВП ГУНІ в Одеській області, розташованого за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район смт Сарата вул. Ігнаца Ліндла, 42.

15.06.2022 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області накладено арешт на тимчасово вилучене майно. Відповідно до означеної ухвали, встановлено, що майно на яке накладено арешт, перебувало у (володінні, розпорядженні) у військової частини НОМЕР_1 .

В подальшому, постановою слідчого відділення №l CB Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області кримінальне провадження № 0000637 від 14.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, було закрито у зв?язку з встановленням відсутності складу злочину, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК є судовий контроль за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором, який реалізує слідчий суддя. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов?язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу.

3 огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких накладений арешт, слідчий суддя вважає за можливе розглянути подане клопотання.

Вищевказані висновки узгоджуються із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, висловленій у постанові від 30.06.2020 у справі № 727/2878/19), відповідно до якої питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна вирішує слідчий суддя в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи те, що досудове розслідування кримінального провадження на даний час закінчено, кримінальне провадження № 0000637 від 14.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України було закрито, в цілях не порушення гарантованого права власності особи, зважаючи, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба, заявник просив відмовити у задоволенні клопотання.

Позиції сторін.

В судове засідання представник власника майна не з`явився, надав заяву в якій просив клопотання розглядати за його відсутності та задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву у якій просив клопотання розглядати за його відсутністю, проти задоволення клопотання не заперечував.

Мотивація суду.

Згідно зі ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до змісту ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень, установлених законом.

Зазначений принцип відображено та конкретизовано в ч.1 ст.321 Цивільного кодексу, згідно з якою право власності є непорушним і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Одним зі способів захисту права власності є гарантована в ст.391 цього кодексу можливість власника вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів, одним з яких є арешт майна у кримінальному провадженні.

Частиною 3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. Частиною 2 ст.170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Порядок скасування арешту майна визначений ст.174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Дослідивши надані до суду матеріали слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000637 надано належним заявником.

В рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000637 під час досудового розслідування в період часу з 13 годин 40 хвилин по 18 годин 10 хвилин 14.06.2022 проведено огляд місця події приміщення культурного центру, яке розташоване в АДРЕСА_1 та перебуває у комунальній власності Кулевчанської сільської ради, в ході якого виявлено та вилучено: 2 гільзи калібру 5,45 мм з маркуванням НОМЕР_4 з плямами речовини бурого кольору, які поміщенні до паперового конверту та опечатані; 28 патронів калібру 5,45 з маркуванням 27088, які поміщенні до сейф-пакету Національної поліції України №INZ 1006341 та опечатано; магазин до АК, який поміщено до сейф-пакету Національної поліції України №7075419 та опечатано; Автомат Калашникова (АК) № НОМЕР_3 з плямами речовини бурого кольору, котрий поміщено до паперової коробки та опечатано; марлевий тампон зі змивами речовини бурого кольору, який поміщено до паперового конверту та опечатано; зішкріб з стінки речовини бурого кольору, який поміщено до паперового конверту та опечатано; одна куля, яка поміщена до паперового конверту та опечатана.

Постановою слідчого відділення поліції №1 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області від 14.06.2022 вилучені предмети визнано речовими доказами та долучено їх до матеріалів кримінального провадження, в подальшому передано на тимчасове зберігання до камери зберігання речових доказів відділення поліції №1 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, розташованого за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, смт Сарата вул. Ігнаца Ліндла, 42.

На виконання положень КПК України слідчий після проведення вказаної слідчої дії звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду з клопотанням про накладення арешту на майно.

Ухвалою слідчого судді по справ № 495/3847/22 № провадження 1-кс/495/1130/2022 клопотання слідчого відділення №1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Білгород-Дністровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_6 про накладення арешту на майно, яке було надано в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000637 від 14.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задоволено. Накладено арешт на Автомат Калашникова (АК) № НОМЕР_3 з плямами речовини бурого кольору, котрий поміщено до паперової коробки та опечатано.

Згідно накладної №247Ц/3 від 27.02.2022 військовою частиною № НОМЕР_1 було отримано 5.45 мм автомати АК-74, в тому числі Автомат Калашникова (АК) за №1152840.

Як вбачається з наданих до матеріалів клопотання документів після проведення всіх необхідних слідчих дій кримінальне провадження 0000637 було закрито28.12.2022 на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України.

Разом з тим, слідчий суддя в ході розгляду клопотання про скасування арешту зазначає, що згідно ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року по справі № 727/2878/19, № 14-516цс19 Велика Палата Верховного Суду висловила позицію, що спори про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами КПК України 1960 року та незнятого за цим Кодексом після закриття кримінальної справи слід розглядати за правилами цивільного судочинства. Натомість питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, має вирішувати слідчий суддя за правилами кримінального судочинства.

Розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість (необґрунтованість) накладеного арешту та наявність (відсутність) підстав для його подальшого застосування. Представник власника майна вказує на те, що відпала необхідність у застосуванні заходу, що обумовлює межі дослідження і оцінки обставин справи слідчим суддею у цьому провадженні.

Відповідно до ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Факт перебування майна під арештом тривалий час фактично позбавляє конституційного права власника на законних підставах розпоряджатися своєю власністю.

Статтею 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477- IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересам та правомірною метою, а з іншого боку - вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

У відповідності до ч. 1 ст. 100 КПК України, речовий доказ,який був наданий стороні кримінального провадження або нею був вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю крім випадків, передбачених статтями 160-166,170-174 цього Кодексу.

Порядок зберігання речових доказів регулюється відповідно до діючої «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства та суду», затвердженої спільним Наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року.

В ході розгляду клопотання про скасування арешту майна встановлено, що потреби досудового розслідування надалі не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, а отже в подальшому застосуванні арешту майна відсутня потреби.

Скасування арешту вказаного майна є підставою для його повернення власнику (законному володільцю) або уповноваженій ним особі.

Оцінюючи розумність і співрозмірність обмеження права власності на даній стадії досудового розслідування завданням кримінального провадження з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом і завданням цього кримінального провадження, слідчий суддя, враховуючи висновки проведеного криміналістичного дослідження, вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

З урахуванням викладеного слідчий суддя дійшов висновку, що на даний час таке втручання держави не відповідає принципам пропорційності, справедливої рівноваги між інтересами суспільства і правом особи на мирне володіння своїм майном та призводить до невиправданого обмеження права власності.

З огляду на вищенаведене, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання помічника командира військової частини НОМЕР_1 з правової роботи ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000637 від 14.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України задовольнити.

Скасувати арешт, накладений відповідно до ухвали слідчого судді №495/3847/22, провадження 1-кс/495/1130/2022 від 15.06.2022 на:

- Автомат Калашникова (АК) № НОМЕР_3 з плямами речовини бурого кольору, котрий поміщено до паперової коробки та опечатано.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1