печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_3, при секретарі ОСОБА_4, за участю адвоката ОСОБА_5, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумська індустріальна м`ясна компанія»про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05 липня 2021 року, в рамках кримінального провадження №0000218 від 10 вересня 2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_3 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумська індустріальна м`ясна компанія»про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05 липня 2021 року у справі №757/32455/21-к, а саме на заборону органам державної реєстрації на внесення будь-яких реєстраційних змін у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія» (), в рамках кримінального провадження №0000218 від 10 вересня 2020 року.

Мотивуючи означене клопотання, адвокат вказує, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора розслідується кримінальне провадження № 0000218 від 10.09.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212 КК України.

З 2015 року ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія» здійснювало виробничу діяльність з вирощування, переробки та реалізації сільськогосподарських тварин (свиней).

23.03.2022 року територія земельної ділянки та комплекс споруд (свинотоварна ферма), які належать ТОВ «Сумська Індустріальна М`ясна Компанія» за адресою : Сумська область, Сумський р-н, с. Верхня Сироватка, вул. Харківськая, 25 піддалися артилерійським обстрілам військами Російської Федерації.

Внаслідок цих подій були зруйновані будівлі ферми, знищено обладнання та втрачено поголів`я тварин. Надалі ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія» свою господарську діяльність з вирощування свиней не проводить.

З приводу подій, описаних вище Сумським районним управлінням поліції ГУНП в Сумській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000446 від 23.03.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 438 КК України (порушення законів та звичаїв війни) та кримінального провадження №0000513 від 08.04.2022 року з ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

На момент обстрілу директором ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія» був ОСОБА_1 . Відповідні відомості внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Після подій, які відбулися 23.03.2022 року директор ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія» ОСОБА_1 виїхав з території Сумської області (а можливо і України) у невідомому напрямку. Зв`язку з ним немає. Керівництво підприємством з того часу він здійснює.

04.04.2022 року Єдиним учасником ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія» було прийнято рішення про звільнення ОСОБА_1 з посади директора підприємства та призначення на посаду виконуючого обов`язки директора підприємства ОСОБА_2 . Про звільнення ОСОБА_1 та призначення на посаду ОСОБА_2 були видані відповідні накази.

Таке рішення Єдиного учасника було обумовлено тим, що ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія» надалі функціонує, має найманих працівників, укладає договори, подає податкову, фінансову, статистичну звітність. Крім того, необхідне представництво ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія» в органах Національної поліції, прокуратури, судах, державних органах та органах місцевого самоврядування при розслідування кримінальних проваджень.

Майже на всій документації, яку використовує у своїй діяльності ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія» має міститися підпис директора. Наразі всі документи підписує ОСОБА_2 .

Але у осіб, яким адресовані документи, виникають зауваження до підписанта цих документів, оскільки в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань міститься інформація про директора ОСОБА_1 .

При зверненні ОСОБА_2 до державного реєстратора з проханням внести зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо керівника підприємства, йому було відмовлено у проведенні таких змін, через наявність заборони (арешту), згідно ухвали Печерського районного суду м. Києва по справі №757/32455/21-к від 05.07.2021 року.

Адвокат зазначав, що є нагальна потреба у внесенні змін в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія», а саме внесення змін щодо нового керівника цієї юридичної особи. Для проведення вказаних дій необхідне часткове скасування арешту, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва по справі №757/32455/21-к від 05.07.2021 року. Таке часткове скасування арешту на вплине на хід розслідування кримінального провадження №000218 від 10.09.2020 року, в рамках якого арешт накладався.

У судовому засіданні адвокат клопотання підтримав, просив задовольнити та скасувати частково накладений арешт.

Слідчий, прокурор у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Заслухавши пояснення сторони захисту, вивчивши матеріали клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора розслідується кримінальне провадження № 0000218 від 10.09.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212 КК України.

В рамках наведеного кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.07.2021 року накладено заборону на внесення будь-яких реєстраційних змін у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія» ().

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до мотивувальної частини ухвали від 05.07.2021 року, метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження майна.

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що визначено положенням ч. 2 ст. 173 КПК України.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що слід врахувати необхідність забезпечення справедливого балансу між конкуруючими інтересами відповідної особи і суспільства в цілому. Необхідно зважати й на те, що цілі, згадані в цьому положенні можуть мати певне значення при визначені того, чи забезпечено баланс між вимогами відповідних суспільних інтересів і основоположним правом заявника на власність. В обох контекстах держава користується певним полем розсуду при визначені заходів, які необхідно вжити для забезпечення дотримання Конвенції. Рішення «Sargsyan v. Azerbaijan», n.220.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, слідчому судді не надано доказів та не доведено існування правових підстав для подальшої заборони органам державної реєстрації на внесення будь-яких реєстраційних змін у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія» (), а відтак клопотання підлягає задоволенню.

Враховуючи вказане, підстав вважати, що існує правова підстава для подальшої заборони спростовується, а також ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як орган досудового розслідування не представив слідчому судді належних доказів для необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого обмеження прав власності.

Керуючись, ст. 41 Конституції України, ст. 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 174, 309 КК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумська індустріальна м`ясна компанія»про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05 липня 2021 року, в рамках кримінального провадження №0000218 від 10 вересня 2020 року- задовольнити.

Скасувати заборону органам державної реєстрації на внесення будь-яких реєстраційних змін у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно ТОВ «Сумська індустріальна м`ясна компанія» ().

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_3