СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4762/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2022 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003582 від 22.12.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва надійшло вказане клопотання, в обґрунтування якого зазначено наступне.

23.12.2022, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінально правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно з Указом Президента України №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Президентом України було введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому згідно з Указом Президента України № 259/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні - продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Після чого, згідно з Указом Президента України №341/2022 у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» - продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 25 травня 2022 року строком на 90 діб. 16 листопада Верховна Рада України затвердила укази Президента України 8189 та 8190 - "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" до 19 лютого 2023 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 22.12.2022, приблизно о 14 год. 45 хв., перебуваючи в приміщенні торгівельної зали магазину «Сільпо» який розташований за адресою: м. Київ, вул. Якутська, 8, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно, умисно, з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу в умовах воєнного стану, намагався викрасти чуже майно, що належить ТОВ «Сільпо Фуд» на загальну суму 1068 гривень 93 копійки (без ПДВ), однак не довів свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі.

Так, ОСОБА_4 , перебуваючи у вищевказаному торговому залі, підійшов до однієї з полиць магазину та пересвідчившись в тому, що за його діями ніхто з сторонніх осіб не спостерігає, взяв з полиці товар, який бажав таємно викрасти, а саме:

- Свинина ошийок «б/к охолоджений», загальною вагою 5,698 кг., загальною вартістю 897 гривень 44 копійки (без ПДВ);

- Яловиче ребро охолоджене., загальною вагою 1998 кг., загальною вартістю 171 гривень 50 копійок (без ПДВ), а всього намагався заволодіти майном на загальну суму 168 гривень 93 копійки (без ПДВ).

Після чого поклав зазначений товар до поліетиленового пакету та із вищезазначеними товарами при ньому попрямував до виходу з магазину, не розрахувавшись за товар, перетнув магнітні рамки, виконавши тим самим всі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця. Однак не довів злочин до кінця, оскільки був затриманий працівниками магазину разом з викраденим при ньому чужим майном.

Отримані на даному етапі досудового розслідування відомості задокументовані у відповідний процесуальний спосіб передбачений КПК України і вказують на вірогідну причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, приймаючи до уваги що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п.1,5ч. 1 ст. 177 КПК України та для дієвого виконання кримінального провадження, слідчий вважає доцільним обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 діб.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Захисник, позицію якої підтримав підозрюваний ОСОБА_4 , проти задоволення клопотання заперечив з підстав того, що прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а також те,що більш м`які запобіжні заходи, аніж цілодобовий домашній арешт, не зможуть забезпечити процесуальну поведінку підозрюваного. Зауважив, що ОСОБА_4 раніше не судимий, вину визнає, у скоєному розкаюється, постійно проживає в м. Києві. Просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення та доводи учасників судового засідання, дослідивши клопотання з доданими до нього матеріалами, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 194 ч. 1 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять наданні сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно ст. 177 ч. 1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст.177 ч. 2 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до приписів ч.1 та ч.2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

З матеріалів клопотання вбачається, 23.12.2022, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінально правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України. Санкція ч.4 ст.185 КК України визначає покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років позбавлення волі.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування (рішення у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення; протоколом огляду місця події від 22.12.2022; протоколами допиту свідків; протоколом огляду відеозапису від 23.12.2022; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Згідно ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 є особою раніше не судимою, неодружений, непрацевлаштований, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, що в сукупності свідчить про відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків та стримуючих факторів.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин, у вчиненні якого оголошено підозру, сукупність установлених даних про особу підозрюваного, є підстави вважати , що існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування з метою уникнення покарання.

Водночас, слідчий суддя вважає не доведений ризик того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, органом досудового розслідування не надано жодних доказів, які б підтверджували його схильність до протиправної поведінки або, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому.

При розгляді клопотання прокурором не доведено, що обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж цілодобовий домашній арешт, не зможе запобігти встановленому ризику, передбаченому п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

З огляду на викладене, клопотання слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту задоволенню не підлягає.

Водночас, враховуючи наявність ризику переховування від органів досудового розслідування, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, що полягає у покладенні на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки, на думку слідчого судді, у такий спосіб буде забезпечено пропорційність дотримання балансу між гарантіями виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, дотриманням належної поведінки, усуненням негативних ризиків для кримінального провадження та необхідністю недопущення зайвого втручання у приватне життя.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 179,181,194, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строку досудового розслідування, тобто до 23 лютого 2023 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали здійснює слідчий.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, а також накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 26.12.2022р.

Cлідчий суддя ОСОБА_1