Справа № 182/4440/22
Провадження № 1-кс/0182/1064/2022
У Х В А Л А
Іменем України
21.11.2022 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області, ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Нікопольського міськрайонного суду в режимі відео конференції клопотання прокурора Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 вересня 2022 року за №0001074, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився в м. Нікополь, Дніпропетровської області, українець, гр. України, з базовою середньою освітою, є інвалідом ІІІ групи, офіційно не працює, який зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України

з участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В :

До Нікопольського міськрайонного суду надійшло клопотання прокурора Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтовано тим, що 26 вересня 2022 року розпочато кримінальне провадження, відомості про вчинення якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за правовою кваліфікацією ч.1 ст. 115 КК України за фактом вбивства ОСОБА_6 ..

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.09.2022 року у вечірній час ОСОБА_6 ,. ОСОБА_4 за місцем мешкання ОСОБА_4 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 спільно вживали спиртні напої з приводу святкування дня народження останнього. В ході вживання спиртних напоїв, між ОСОБА_4 та ОСОБА_6 виникла словесна сварка, під час якої у ОСОБА_4 винник злочинний умисел на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_6 .. 26.09..2022 у вечірній час, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_4 перебуваючи в кімнаті зали, за адресою: АДРЕСА_1 , під час сварки, реалізуючи злочинний умисел, направлений на умисне вбивство ОСОБА_6 , взявши зі столу кухонний ніж та тримаючи його в руці, з метою вбивства , діючи умисно наніс один удар в область шиї ОСОБА_6 , чим спричинив тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колотого-різаного поранення шиї праворуч з ушкодженням правої сонної артерії, яке ускладнилось розвитком гострої крововтрати , яке згідно висновку судової медичної експертизи від 07.10.2022 №494, відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_6 помер на місці.

Умисні дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч.1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання і просив продовжити стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою ще на два місяці, посилаючись на те, що вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом обшуку, протоколом огляду трупу, вилученими речовими доказами, поясненнями свідка, іншими матеріалами кримінального провадження. вилученими речовими доказами та іншими матеріалами кримінального провадження. При цьому, прокурор посилався на те, що існує ризик того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки у разі доведеності його вини йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, що є свідомим для нього, він може незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, щоб змусити їх змінити раніше надані покази, оскільки останній перебуває з ними у родинних та дружніх стосунках. При цьому інший запобіжний захід не зможе забезпечити його процесуальну поведінку, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 його захисник ОСОБА_5 заперечували проти клопотання прокурора і просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем реєстрації і постійного проживання підозрюваного разом з цивільною дружиною. До того ж, підозрюваний визнає обставини викладені в оголошеній йому підозрі, за винятком обставин вчинення вбивства, а саме те, що він фактично захищався від дій потерпілого. А ризики, на які посилається прокурор, на думку сторони захисту є недоведеними, оскільки вбивство вчинено в умовах неочевидності, що виключає вплив підозрюваного на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, які не встановлені, а ризик переховування взагалі відсутній.
Вислухавши прокурора, підозрюваного, його захисника, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

У відповідності до частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 1, пунктом 5 частини 2 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно пункту 1"с" статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: - законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених в ст. 184 КПК України, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Згідно з ч.4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Як вбачається з наданих копій матеріалів кримінального провадження, 26 вересня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України. Обставини, викладені в підозрі, ОСОБА_4 визнає, за виключенням обставин вчинення вбивства.
28.09.2022 року ухвалою слідчого судді стосовно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на два місяці, з урахуванням відомих обставин справи.
Згідно матеріалів клопотання досудове розслідування фактично завершено, Обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 направлено до суду, ОСОБА_4 та його захиснику вручено обвинувальний акт та ознайомлено з матеріалами кримінального провадження, однак у справі на теперішній час не призначено підготовче судове засідання, а тому є необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу.

При продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину ( ч.1 ст.115 КК України).
У справі "Москаленко проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що «органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті Суд нагадує, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує».

Перевіряючи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України слідчий суддя вважає, що заявлений стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України /переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду/ об`єктивно існує, оскільки у разі доведеності вини, підозрюваному може бути призначене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, що є свідомим для нього і він може переховуватись від суду в подальшому з метою уникнення кримінальної відповідальності.
На думку слідчого судді зазначений ризик впливу на потерпілого та свідків, є фактично не розкритий у клопотанні та недоведений прокурором у судовому засіданні, так як не зазначено з якою метою буде здійснюватись цей тиск, оскільки фактично очевидців події злочину не має.
Щодо можливості вчинення інших злочинів, в зв`язку з відсутністю постійного джерела доходу через відсутність офіційного працевлаштування обвинуваченого, то цей ризик на думку суду є недоведеним так як у клопотанні зазначено що останній є інвалідом ІІІ групи, а отже останній фактично отримує пенсію і може себе утримувати.
Слідчий суддя бере до уваги ту обставину, що підозрюваний вчинив тяжкий злочин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, осіб які б змогли контролювати процесуальну поведінку обвинуваченого в його оточенні не має та жодна особа не звернулась з клопотанням про передачу підозрюваного на поруки.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про те, що на даному етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 . Ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на які послався прокурор, на думку суду доведені і до тепер не зменшилися. Тому, підстав для задоволення клопотання сторони захисту і підозрюваного про обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не вбачається.
При цьому обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, що виключають можливість застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею не встановлено.
При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя має право не визначати розмір застави щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Керуючись ст. 176-178, 182, 183 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.
Продовжити стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 19 січня 2023 року включно.
Клопотання ОСОБА_4 , яке підтримане його захисником ОСОБА_5 про обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - залишити без задоволення.
Копію ухвали для виконання направити начальнику ДУВП №4 та для вручення ОСОБА_4 .
На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення..

Слідчий суддя ОСОБА_1