УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в рамках кримінального провадження №0000427 від 09.10.2022 клопотання про накладення арешту на майно,

У С Т А Н О В И В :

Прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, згідно якого просить накласти арешт на взуття загиблої ОСОБА_4 , яке поміщено до спецпакету INZ3005469; уламки пластику, які поміщено до двох чорних поліетиленових пакетів, залишивши їх на зберіганні при матеріалах кримінального провадження №0000427 від 09.10.2022.

Зі змісту клопотання вбачається, що ГУНП у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000427 від 09.10.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Відповідно до клопотання, 08.10.2022, приблизно о 22 годині 50 хвилин, водій ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, керуючи автомобілем марки «Toyota Land Cruiser 120», державний номер НОМЕР_1 , рухаючись по вул. Окружна, в с. Богданівка Броварського району, в напрямку від с. Залісся до вул. Богдана Хмельницького, проїжджаючи ділянку дороги за 400 метрів від АЗС «Авантаж», допустив наїзд на пішохода ОСОБА_4 . Внаслідок ДТП ОСОБА_4 загинула на місці події.

При цьому 09 жовтня 2022 року в ході огляду місця події виявлено та вилучено майно, що є предметом даного клопотання.

В подальшому згадане майно визнано речовими доказами, і тому, з метою забезпечення їх збереження, а також проведення ряду слідчих дій та експертних досліджень, прокурор просить накласти арешт на вказане майно.

В судове засідання прокурор не прибув, просив розглянути клопотання без його участі.

Дослідивши доводи клопотання й додані до нього матеріали, слід дійти такого висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, ГУНП у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000427 від 09.10.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Також, як встановлено в суді, 09 жовтня 2022 року в ході огляду місця події виявлено та вилучено майно, що є предметом даного клопотання.

Постановою слідчого ГУНП у Київській області від 09 жовтня 2022 року згадане майно визнане речовими доказами у кримінальному провадженні №0000427 від 09.10.2022.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Також, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, з урахуванням обставин згаданого кримінального провадження, а також того, що згадане майно (взуття та уламки) цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а відтак обґрунтовано має правовий статус речового доказу, з метою забезпечення його збереження, на переконання слідчого судді, є всі правові підстави для накладання арешту на вказане майно.

Що ж стосується вимоги прокурора щодо визначення місця зберігання даних речових доказів, слідчий суддя звертає увагу на таке.

Згідно з ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Так, Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104, не передбачено, що під час досудового розслідування місце зберігання речового доказу визначається рішенням слідчого судді.

Із зазначеного можна зробити висновок, що під час досудового розслідування зберігання речових доказів, наданих стороні обвинувачення, покладається на зазначену сторону, а відтак, оскільки діючим законодавством не передбачено звернення слідчого чи прокурора до слідчого судді з клопотанням про визначення місця зберігання речового доказу, правові підстави для задоволення клопотання в цій частині відсутні.

Керуючись вимогами ст. 117, 132, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити частково.

Накласти арешт в рамках кримінального провадження №0000427 від 09.10.2022 на взуття загиблої ОСОБА_4 , яке поміщено до спецпакету INZ3005469; уламки пластику, які поміщено до двох чорних поліетиленових пакетів.

У задоволенні інших вимог клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1