печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2023 року лідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника-адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 в межах кримінального провадження № 0000505 від 27.05.2020 року звернувся із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000505 від 27.05.2020 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 229, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 199 КК України.

В засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити посилаючись на викладені у ньому підстави.

Підозрюваний та його захисник заперечували щодо задоволення клопотання, мотивуючи тим, що стороною обвинувачення не доведена мета застосування запобіжного заходу, а також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою інкримінованих кримінальних правопорушень та ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України та просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Слідчий суддя, вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується внесене клопотання, приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до ст. 194 ч. 1 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_5 є підозрюваним у кримінальному № 0000505 від 27.05.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 229, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 199 КК України.

17.03.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 229 КК України.

Зокрема, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються даними, а саме: висновком експерта ДНДЕКЦ № КСЕ-19-20/28863-ІВ за результатами проведення комплексної експертизи об`єктів інтелектуальної власності та економічної експертизи в сфері інтелектуальної власності; висновком експерта КНДІСЕ № 6548/21-34 за результатами проведення судово-біологічної експертизи; висновком експерта КНДІСЕ № 6548/21-34 за результатами проведення судово-біологічної експертизи; висновком експерта ДНДЕКЦ № СЕ-19/104-21/23345-ІВ за результатами проведення судової економічної експертизи у сфері інтелектуальної власності; висновок експерта ДНДЕКЦ № СЕ-19/104-21/23344-ІВ за результатами проведення судової економічної експертизи у сфері інтелектуальної власності; висновком експерта ДНДЕКЦ № СЕ-19/104-21/23388-КТ за результатами проведення комп`ютерно-технічної експертизи; висновком експерта ДНДЕКЦ № СЕ-19/104-21/23386-КТ за результатами проведення комп`ютерно-технічної експертизи; висновком експерта ДНДЕКЦ № СЕ-19/104-21/38394-ІВ за результатами проведення судової економічної експертизи у сфері інтелектуальної власності; висновком експерта ДНДЕКЦ №СЕ-19/104/-21/38487-ДД за результатами проведення судової технічної експертизи документів; протоколами за результатами проведення НСРД; протокол огляду місця події від 03.06.2021; протоколом огляду від 22.06.2020; протоколом огляду від 23.06.2020; протоколом огляду від 21.08.2020; протоколом огляду від 09.06.2021; протоколом огляду від 11.06.2021; протоколом огляду від 17.06.2021; протоколом огляду від 21.06.2020; протоколом огляду від 10.08.2021; протоколом огляду від 12.08.2021; протоколом огляду від 15.08.2021; протоколом огляду від 17.08.2021; протоколом огляду від 20.08.2021; протоколом огляду від 22.11.2021; протоколом огляду від 28.11.2021; протоколом огляду від 30.11.2021; протоколом огляду від 16.01.2022; протоколом огляду від 25.03.2022; протоколом огляду від 23.05.2022; протокол тимчасового доступу до речей і документів ДП «ПРОЗОРРО»; протокол тимчасового доступу до речей і документів АТ КБ «ПриватБанк»; протокол тимчасового доступу до речей і документів «Державна податкова служба України»; протокол тимчасового доступу до речей і документів АТ «Універсал Банк»; протокол тимчасового доступу до речей і документів ТОВ «Нова пошта».

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та суворість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, що оцінені в сукупності з даними про особу підозрюваного; можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема незаконно впливати на свідків в кримінальному провадженні, інших осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і які будуть викликані органом досудового розслідування для давання показань; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; враховуючи конкретні обставини вчиненого кримінального правопорушення та особу підозрюваного, існує обґрунтована підозра того, що ОСОБА_5 , може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, з огляду на викладені обставини, слідчий суддя вважає доведеним, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання встановленим ризикам та не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, слідчим суддею враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Крім того, слідчим суддею враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Тому, слідчий суддя враховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному згідно норм КК України, обставини правопорушення, вчинення якого інкримінується ОСОБА_5 , дані про особу підозрюваного, вік та стан його здоров`я, міцність соціальних зв`язків слідчий суддя дійшов висновку про те, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та буде достатнім для забезпечення запобігання з боку підозрюваного ризикам, передбаченим ч.1 ст. 177 КПК України.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

- утриматись від спілкування зі свідками, потерпілими та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання уповноваженим органам свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 194, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби з 20-00 год. до 08-00 год., заборонивши йому залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 25.05.2023 року включно, але не більше строку досудового розслідування, зобов`язавши його прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора, слідчого та покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки, передбачені ст. 194 ч. 5 КПК України, а саме:

- утриматись від спілкування зі свідками, потерпілими та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання уповноваженим органам свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 25.05.2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі ст. 535 ч. 4 КПК України слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, повідомити слідчого суддю, який постановив ухвалу, про її виконання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1