Справа № 199/4564/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.04.2023 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро погоджене з прокурором Лівобережної окружної прокуратури м. Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_3 клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000025,

ВСТАНОВИВ:

До Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся слідчий за погодженням із прокурором із вищевказаним клопотанням, в обґрунтування якого послався на те, що СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000025, кваліфікованого за ст.365-2 ч.3 КК України та порушеного за тим фактом, що 15 грудня 2018 року ОСОБА_5 , яка діючи як державний реєстратор, зловживаючи своїми повноваженнями державного реєстратора, з метою отримання неправомірної вигоди, незаконно вчинила реєстраційні дії в Державному реєстрі прав на нерухоме майно та зареєструвала за ТОВ «Монсіті» право власності на нерухоме майно, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , та яке належить потерпілому ОСОБА_6 . В ході здійснення досудового розслідування було встановлено, що підозрювана переховується від органів досудового розслідування, що підтверджується тим, що ОСОБА_5 є особою, яка не заміжня, за адресою місця реєстрації не проживає, наявної інформації щодо її теперішнього місця перебування немає. З огляду на викладене, слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, тому просить задовольнити подане клопотання та застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити в повному обсязі, посилаючись на обставини, зазначені у клопотанні.

Підозрювана до зали суду не з`явилась, повідомлена належним чином, про поважність причин своєї неявки суд не повідомила.

Вислухавши думку прокурора та дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.

Так, відповідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри, як підстави для застосування запобіжного заходу, суд враховує відсутність законодавчого визначення вказаного поняття та усталену практику Європейського суду з прав людини і критерії визначення цього поняття. Згідно практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, №182; рішення ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року). При цьому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murray v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.94, п.55).

За змістом ст.ст.176, 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 КПК України.

Згідно ч.6 ст.193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

В судовому засіданні встановлено, що СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000025, кваліфікованого за ст.365-2 ч.3 КК України, внесеного до ЄРДР 03 березня 2021 року за фактом вчинення державним реєстратором Чумаківської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області ОСОБА_5 неправомірних дій з реєстрації права власності на нерухоме майно, з метою отримання неправомірної вигоди.

02 грудня 2021 року о 18 годині 11 хвилин письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.365-2 ч.3 КК України, вручено матері ОСОБА_5 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Таким чином, ОСОБА_5 набула статусу підозрюваної у вказаному кримінальному провадженні у відповідності до норм ст.ст.42, 111, 135, 278 КПК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 в інкримінованому їй кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами у їх сукупності та взаємозв`язку, зокрема, але не виключно, копіями: протоколу допиту потерпілого, протоколів тимчасового доступу до речей і документів.

За вчинення інкримінованого підозрюваній злочину загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна або без такої, що відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину.

Відповідно до постанови слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 14 грудня 2021 року підозрювану ОСОБА_5 оголошено в розшук в рамках кримінального провадження №0000025 з тих підстав, що остання за місцем проживання не перебуває, про своє фактичне місцезнаходження орган досудового розслідування не повідомляє.

Разом з цим, згідно довідки Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України ОСОБА_5 останній раз перетнула державний кордон України на виїзд ще 25 жовтня 2022 року і більше до України не поверталась.

Постановою слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 03 квітня 2023 року підозрювану оголошено в міжнародний розшук.

При цьому, відповідно до копії листа Відділу міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Дніпропетровській області від 31 жовтня 2022 року, а також відомостей з банку даних Інтерполу підозрювана ОСОБА_5 перебуває в міжнародному розшуку з 17 жовтня 2022 року в тому числі і по іншому кримінальному провадженню. Відносно підозрюваної опубліковане Червоне оповіщення Інтерполу щодо розшуку з метою її арешту та екстрадиції, а країна імовірного перебування ОСОБА_5 Чеська Республіка або Республіка Польща.

Таким чином, підсумовуючи вищевикладене та враховуючи, що ОСОБА_5 внаслідок виїзду на межі території України вочевидь усвідомлює, що підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачається призначення покарання у вигляді позбавлення волі, а отже є всі підстави вважати, що підозрювана з метою уникнення покарання, яке ї загрожує, переховується від органів досудового слідства, її теперішнє місцезнаходження невідоме, а тому суд приходить до висновку про доведеність заявленого прокурором ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України. А з огляду на те, що підозрюваній відома особа потерпілого, обґрунтованим є твердження прокурора, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на вказаного потерпілого, зокрема з метою зміни змісту показань останнього, які він буде давати під час судового розгляду. Останнє підтверджує заявлений прокурором ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Визнаючи доведеними заявлені вищевказані ризики, суд також керується практикою Європейського суду з прав людини, який у своєму рішенні від 26 липня 2001 року по справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Таким чином, з огляду на те, що в судовому засіданні знайшли своє підтвердження заявлені слідчим та підтримані прокурором обставини, а саме набуття ОСОБА_5 статусу підозрюваної у кримінальному провадженні, обґрунтованість повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, заявлені органом досудового розслідування ризики, передбачені ст.177 КПК України, а також виїзд підозрюваної за межі території України та відсутність достеменних даних щодо її теперішнього місцеперебування, що зумовило оголошення її у міжнародний розшук, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для розгляду та задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу за відсутності підозрюваної відповідно до приписів ч.6 ст.193 КПК України .

Разом з тим, суд враховує положення ч.4 ст.183 КПК України, відповідно до яких при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 193, 196, 197 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Лівобережної окружної прокуратури м. Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000025 задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.365-2 ч.3 КК України, в рамках кримінального провадження №0000025 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Роз`яснити, що згідно з положеннями ч.6 ст.193 КПК України після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановлює ухвалу.

Відповідно до ч.4 ст.197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, на підставі ч.6 ст.193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1