Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2449/22

Номер провадження: 1-кс/511/197/23

07.02.2023 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Роздільна Одеської області, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

07 лютого 2023 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що у ОСОБА_5 , який в період часу з 14.12.2021 по 14.12.2022 знаходився за межами території України у закордонному плаванні, в складі екіпажу вантажного балкера «PARNASSOS Bulk Carrier» (ІМО : 9762376, MMSI : 314428000), що плаває під прапором Барбадос та належить «Helikon Shipping Enterprises LTD», виник злочинний умисел, спрямований на незаконне заволодіння чужим майном, шляхом обману, зловживанням довірою та з використанням електронно-обчислюваної техніки.

Для реалізації свого злочинного умислу, громадянин України ОСОБА_5 перебуваючи за межами території України, переслідуючи корисливі мотиви, з метою подальшого обману, вигадав декілька версій (подій), що в дійсності ніколи не відбувались, а саме: неправдиві події пов`язанні з наданням матеріальної допомоги на лікування родичу, який отримав тілесні ушкодження внаслідок ракетного обстрілу території України з боку Російської Федерації та пов`язаних з наданням матеріальної допомоги родичам для можливості звільнення останніх з тимчасово окупованої території України.

В результаті реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_5 заволодів грошовими коштами інших осіб, а саме: потерпілого ОСОБА_7 на загальну суму 88700 гривень; потерпілого ОСОБА_8 на загальну суму 52000 гривень; потерпілого ОСОБА_9 на загальну суму 3410 гривень; потерпілого ОСОБА_10 на загальну суму 4000 гривень; потерпілого ОСОБА_11 на загальну суму 2500 гривень; потерпілого ОСОБА_12 на загальну суму 31700 гривень;потерпілого ОСОБА_13 на загальну суму 7000 гривень;потерпілого ОСОБА_14 на загальну суму 1000 гривень; потерпілого ОСОБА_15 на загальну суму 1500 гривень.

В подальшому, 02 лютого 2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного злочину, яка грунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах.

При цьому, органом досудового розслідування встановлено ризики, які передбачені статтею 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування, а також незаконно впливати на потерпілих та свідків.

Окрім того, слідчий та прокурор зауважили, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити запобіганню встановленим ризикам.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний та захисник не заперечували проти задоволення клопотання.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000521 від 10 листопада 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 190 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Крім того, відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Наразі стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують наступні ризики, які передбачені диспозицією статті 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування, а також незаконно впливати на потерпілих та свідків.

Окрім того, слідчий суддя зазначає, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК.

Частина 1 статті 181 КПК України визначає, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Диспозиція частини другої статті 181 КПК України регламентує, що домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Санкція частини 3 статті 190 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, та за класифікацією відноситься до категорії тяжких злочинів (частина 5 статті 12 КК України).

На підставі встановлених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що прокурором та слідчим доведено, що більш м`який запобіжний захід, аніж домашній арешт, не забезпечить запобіганню встановленим ризикам.

Окрім того, пункт сорок другий рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» визначає, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Керуючись статтями 177, 178, 179, 194, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 190 КК України задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, в межах строку досудового розслідування, тобто до 02 квітня 2023 року (включно), заборонивши підозрюваному залишати житло за адресою АДРЕСА_1 , у період з 23 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин наступної доби, з покладенням обов`язку прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1