Справа №295/2515/23
УХВАЛА

щодо накладення арешту на майно

06.03.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000700 від 27.02.2023 р.,-

в с т а н о в и в :

І. Суть клопотання

27.02.2023 р. засобами поштового зв`язку слідча за погодженням з прокурором направила клопотання, в якому просить накласти арешт на майно, а саме: гель для гоління в кількості чотири штуки, яке належить ТОВ «Легіон 2015».

В клопотанні зазначено, що в провадженні СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000700 від 27.02.2023 року по факту викрадення майна з магазина.

Слідча в клопотанні вказує, що 26.02.2023 р. близько 12:52 год., перебуваючи в приміщенні магазину "Бджілка" за адресою: м. Житомир, пр-кт Миру, 15, таємно, під час дії воєнного стану здійснено крадіжку чоловічих гелів для гоління у кількості 4-х штук, чим завдано ТОВ "Легіон 2015" матеріальний збиток, на суму, що встановлюється.

26.02.2023 р. під час огляду місця події було вилучено майно, на яке просить накласти арешт слідча, яке визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на майно, слідча посилається на необхідність збереження речових доказів, вказує, що вилучене майно може бути використане як доказ факту чи обставин, які підлягають встановленню під час кримінального провадження.

ІІ Процедура та позиції сторін

Слідча в судове засідання не з`явилась, направила заяву про розгляд клопотання без її участі, відомості, викладені в клопотанні, підтримала в повному обсязі з підстав, наведених в ньому.

Неприбуття слідчого та власника майна в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0000700 від 27.02.2023 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

26.02.2023 р. під час огляду місця події вилучено 4 гелі для гоління, які були викрадені.

Постановою слідчого Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 27.02.2023 року вилучене майно визнане речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучене майно відповідає критерію речового доказу у кримінальному провадженні, існують достатні підстави вважати, що вилучене майно може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а саме в кримінальному провадженні необхідно встановити вартість викраденого майна, а тому існує потреба в забезпеченні його збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на майно, а саме на: гель для гоління для чутливої шкіри «Instant Protection», ємкістю 200 мл., на кришці якого наявний чіп чорного кольору, торгівельної марки «Nivea Men Sensitive»; гель для гоління для чутливої шкіри «Instant Protection», ємкістю 200 мл., на кришці якого наявний чіп чорного кольору, торгівельної марки «Nivea Men Sensitive»; гель для гоління для чутливої шкіри «Instant Protection», ємкістю 200 мл., на кришці якого наявний чіп, наліпка якого відсутня, торгівельної марки «Nivea Men Sensitive»; зволожуючий гель для гоління «Захист та догляд», ємкістю 200 мл., на кришці якого наявний чіп, наліпка якого відсутня, торгівельної марки «Nivea Men Protekt*Care», яке належить ТОВ «Легіон 2015», та було вилучене в ході огляду місця події 26.02.2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її складення.

Слідчий суддя ОСОБА_1