Справа № 946/1754/23
Провадження № 1-кс/946/589/23
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2023 року слідчий суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Ізмаїльського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області, капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Гопчиця Погребищенського району Вінницької області, громадянина України, українця, не одруженого, офіційно не працюючого, з середньою освітою, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, -

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчим відділенням Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000324 від 10.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 09.03.2023 близько 20:10 години, в період дії воєнного стану, введеного з 07.03.2022 Указом Президента України від 24.02.2022№ 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ на території України введено воєнний стан, який Указами Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, затверджений Законом України від 15.03.2022 № 2119-ІХ, від 18.04.2022 № 259/2022, затверджений Законом України від 21.04.2022 № 2212-ІХ, від 17.05.2022 № 341/2022, затверджений Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ, від 12.08.2022 № 573/2022, затверджений Законом України від 15.08.2022 № 2500-ІХ, продовжено на території України строком на 90 діб, Указом Президента України від 07.11.2022 № 757/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 26.11.2022 строком на 90 діб, Указом від 06.02.2023 затвердженого Законом України від 07.02.2023 № 2915-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 19.02.2023 на 90 діб, ОСОБА_5 знаходячись на території глиняного кар`єру між вул. Тимошенко та вул. С. Бурлаченко в м. Ізмаїлі Одеської області, в ході раптово виниклого умислу, направленого на вчинення розбійного нападу, усвідомлюючи злочинний характер своїх дій, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, здійснив напад поєднаний з насильством небезпечним для здоров`я потерпілого ОСОБА_7 , з метою заволодіння його майном.

Так, ОСОБА_5 розпиваючи алкогольні напої разом з потерпілим ОСОБА_7 , ривком вирвав з рук потерпілого мобільний телефон «РОСО Х3 Pro Phantom Black», після чого між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виникла бійка, в результаті якої ОСОБА_5 наніс потерпілому ОСОБА_7 один удар сокирою в область голови, після чого останній впав на землю отримавши тілесні ушкодження у вигляді забійної рани голови та втратив свідомість.

Далі, ОСОБА_5 скориставшись тим, що потерпілий ОСОБА_7 від отриманої травми знаходиться у непритомномному стані, забрав у останнього мобільний телефон «РОСО Х3 Pro Phantom Black» вартістю 9 000 гривень та велосипед марки «Cross wind» чорного кольору, вартістю 3 500 гривень.

Після чого, ОСОБА_5 з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 майнову шкоду на загальну суму 12 500 гривень.

Тим самим, встановлена достатність доказів для повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, за ознаками: напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений в умовах воєнного стану.

11 березня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Як посилається слідчий у своєму клопотанні, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, з метою зміни показань потерпілим чи свідками, виникла необхідність у застосуванні відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні слідчий підтримав заявлене клопотання, просив його задовольнити. Зазначив, що ОСОБА_5 вчинив особливо тяжкий злочин, підозра обґрунтована, у підозрюваного відсутнє місце роботи, відсутні соціальні зв`язки, не має постійного місця проживання.

Прокурор в судовому засіданні просив задовольнити клопотання слідчого. Зазначив, що наявні всі підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку із обґрунтованістю підозри та підтвердженням наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Підозрюваний в судовому засіданні зазначив, що не пам`ятає, щоб він бив сокирою потерпілого. Вони билися на кулаках, речі він дійсно забрав. Він узяв велосипед, де у пакеті у багажнику був телефон, вже коли всі розійшлися, а не безпосередньо після бійки. Розгляд клопотання залишає на розсуд суду. Бійка була обоюдною, у нього теж трішки голова розбита та болить. Просив надати час забрати свої речі.

Захисник в судовому засіданні зазначив, що підозрюваний заволодів майном потерпілого не внаслідок нанесення ушкоджень, а вже після бійки, через хвилин 10, коли повернувся до місця бійки, де вже нікого не було. Є склад лише ч. 4 ст. 185 КК України, а не ст. 187 КК України. Просить застосувати домашній арешт. Необхідно провести огляд та експертизу підозрюваного щодо встановлення тілесних ушкоджень.

Вивчивши матеріали клопотання, матеріали кримінального провадження, заслухавши учасників кримінального провадження, приймаючи до уваги мету та підстави застосування запобіжного заходу, передбачені ст.177 КПК України, а також оцінивши в сукупності всі обставини, передбачені ст.178 КПК України, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні слідчого відділу Ізмаїльського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській областіперебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000324 від 10.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187КК України.

10.03.2023 о 20.10 годині, в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 затримано.

11 березня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами в їх сукупності, а саме: протоколом обшуку житла від 10.03.2023 року; протоколом огляду місця події від 10.03.2023 року; протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 10.03.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 10.03.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 10.03.2023 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від. 10.03.2023 року; протоколом впізнання особи за фотознімками та іншими доказами у сукупності.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у тому числі, приймаються до уваги, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, наявність судимості, тощо.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини справа "Нечипорук і Йонкало проти України" термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає «наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин» (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34). Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Слідчий суддя приходить до висновку, що за даних обставин, на даній стадії кримінального провадження достатньо доказів, що свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Підставою для обрання до підозрюваного запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, з метою зміни показань потерпілим чи свідками.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд оцінює в сукупності всі обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів у матеріалах кримінального провадження, що вказують на причетність до вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного не перешкоджає відбуванню покарання; відсутність у підозрюваного офіційного місця роботи; відсутність у підозрюваного міцних соціальних зав`язків.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови достатньої вірогідності їх здійснення.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

На думку слідчого судді, доведеним є ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, з метою зміни показань потерпілим чи свідками.

Так, підозрюваний ОСОБА_5 може переховується від органів досудового розслідування, з метою уникнути відповідальності та покарання за вчинений злочин.

Також, існує ризик того, що ОСОБА_5 може спробувати впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, зокрема шляхом прохань або погроз змушувати змінити показання з метою уникнення відповідальності за вказаний злочин.

Існування зазначених ризиків доведено наявними об`єктивними даними, здобутими під час досудового розслідування.

Слід зазначити, що найбільш значущою гарантією прав людини, встановленою ст.29 Конституції України, є право на свободу та особисту недоторканність. Відповідно до цієї статті передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» 24.02.2022 року на всій території України запроваджено воєнний стан.

Відповідно до ч. 7 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, а саме: перевіряти у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, документи у осіб, а в разі потреби проводити огляд речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян, за винятком обмежень, встановлених Конституцією України.

Відповідно до ст. 5 Конвенції, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури встановленої законом: п.с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчинені нею правопорушення, або обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на доведення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, з огляду на наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, а також зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, з метою зміни показань потерпілим чи свідками та встановлення неможливості запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою.

Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, не встановлено.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи положення ч.4 ст.183 КПК України, суд вважає за необхідне не визначати розмір застави.

Строки запобіжного заходу не можуть перевищувати строків досудового слідства, в зв`язку з чим запобіжні заходи можуть бути застосовані відповідно до строку закінчення досудового слідства.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого слідчого відділу Ізмаїльського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області, капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі "Ізмаїльський слідчий ізолятор" до 08 травня 2023 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 08 травня 2023 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали проголошено 15.03.2023р. о 13:30 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1