Номер провадження:1-кс/521/204/23
У Х В А Л А

15 лютого 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю:

секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, у м. Одесі, клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні за його обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 2 ст. 187 КК України, слідчий суддя

ВСТАНОВИВ:

З клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні за його обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 2 ст. 187 КК України вбачається, що відповідно до ч.1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, що кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності, в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 34 КПК України передбачено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, якщо ліквідовано суд або визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

На підставі Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президенту України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб.

На підставі Указу Президента України від 14.03.2022 №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 14.03.2022 № 7168 «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб - до 25 квітня 2022 року.

На підставі Указу Президента України від 18.04.2022 №259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 21.04.2022 № 2212 «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", яким на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ, та Указом Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року №212-ІХ), строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України № 573/2022 від 12.08.2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб до 21.11.2022 року.

Указом Президента України № 757/2022 від 07.11.2022, затвердженого Законом України від 07.11.2022 року №2738 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Розгляд зазначеного кримінального провадження на даний час Херсонським міським судом Херсонської області не можливий у зв`язку із проводенням фільтраційних заходів, фіксацією воєнних злочинів російської федерації, стабілізаційних заходів щодо налагодження життєдіяльності обласного центру, заходів з виявлення та ліквідації вибухонебезпечних предметів у зв`язку чим доступ до міста обмежений, у тому числі й до адміністративних будинків, споруд та суду, а також окупацією частини Херсонської області загарбником та веденням на її території боїв.

Відповідно до розпорядження Верховного суду від 06 березня 2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», на підставі ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, у кримінальних провадженнях, що були під територіальною юрисдикцією Херсонського міського суду Херсонської області, визначено підсудність за Саксаганським районним судом м. Кривий Ріг Дніпропетровської області.

Згідно розпорядження Верховного Суду № 52 від 26.09.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ судів Херсонської області» зазначено, що з 03 жовтня 2022 року підсутність Херсонського міського суду Херсонської області змінюється на Малиновський районний суд м. Одеси районним судам м. Кривого Рогу Дніпропетровської області забезпечити розгляд справ (проваджень), які надійшли до 02 жовтня 2022 року включно на розгляд цих судів у порядку, визначеному 3 частиною сьомою статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», та відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану».

На розгляді Херсонського міського суду Херсонської області перебували обвинувальні акти кримінального провадження №0003603 від 05.07.2017, яке об`єднане в одне провадження з кримінальним провадженням №0001901 від 08.04.2017, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Згідно з обвинувальним актом ОСОБА_5 обвинувачується в тому, що він 03.05.2017 близько 21.00 год., діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись в під`їзді №8 будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно- небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи прямий єдиний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом розбійного нападу, керуючись корисливим мотивом, вчинили напад на потерпілу ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , поєднаний із застосуванням фізичного насильства, небезпечного для життя та здоров`я потерпілого, яке виразилося в нанесенні удару кулаком в обличчя, внаслідок чого остання впала та на деякий час втратила свідомість, у результаті чого спричинили потерпілій ОСОБА_7 , відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 615 від 16.06.2017 року, тілесні ушкодження у вигляді забито-рваної рани правої щоки, проникаючої в порожнину рота, які відносяться до легких тілесних ушкоджень, що потягли короткочасний розлад здоров`я, після чого відкрито заволоділи майном потерпілої, а саме:

золотою сережкою* 585 проби, вагою 2 грами, вартість якої згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №1990-МТ від 04.07.2017 року складає 1239,28 гривень;

золотим ланцюжком, 585 проби, вагою 10 грам, вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №1990-МТ від 04.07.2017 року складає 6196,40 гривень;

золотим кулоном, 585 проби, вагою 4,5 грам, вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №1990-МТ від 04.07.2017 року складає 2788,38 гривень;

жіночою сумкою, із замінника шкіри, через плече, вартість якої згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №1990-МТ від 04.07.2017 року складає 640 гривень;

жіночим гаманцем, із замінника шкіри, вартість якої згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №1990-МТ від 04.07.2017 року складає 450 гривень;

сонцезахисними окулярами, марки «maschino», вартість яких згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №1990-МТ від 04.07.2017 року складає 2200 гривень;

мобільним телефоном Samsung А710, вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №1990-МТ від 04.07.2017 року складає 6100 гривень;

флеш-накопичувачем марки Transcend об`ємом 8 Gb , вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №1990-МТ від 04.07.2017 року складає 80 гривень, грошовими коштами в розмірі 11100 гривень після чого покинули місце скоєння кримінального правопорушення з майном та розпорядились ним за власним бажанням, в результаті чого заподіяли потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 30794, 06 гривень.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 2 ст. 187 КК України, як напад з метою заволодіння чужим майном (розбій), поєднаний із насильством, небезпечним для здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області до обвинуваченого ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Ухвалою Херсонського міського суду від 28.02.2022, під час судового розгляду кримінального провадження, продовжено строк дії запобіжного заходу ОСОБА_5 до 29 квітня 2022 року (включно).

Прокурором своєчасно було подано до Саксаганського районного суду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, однак, клопотання через неможливість забезпечення участі у судовому засіданні обвинуваченого, у звязку, з на той час, окупацією представниками російських окупаційний сил м. Херсон та відсутності звязку з установами попереднього увзянення не розглядалось та неодноразово застосовувались положення ч.б ст. 615 КПК України, про що виносились відповідні повідомлення суду.

25.10.2022 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рога відмовлено у задоволенні клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України у зв`язку з неможливістю повторного продовження строків тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 615 КПК України, відсутністю зв`язку з місцями попереднього увязнення.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри (обвинувачення) у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

На даному етапі судового розгляду ризики відповідно до ст.177 КПК України, які були враховані слідчим суддею при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишились незмінними та актуальними.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого корисливого злочину, за яке передбачено покарання строком до 10 років позбавлення волі, також варто уваги, що обвинувачений раніше був засуджений за тяжкі корисливі злочини до реального строку покарання, що дає обґрунтовані підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду).

Крім того, наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: обвинувачений ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як останній офіційно не працевлаштований, має непогашену та незняту судимість за корисливий злочин, на шлях виправлення не стає і в період перебування під слідством продовжує вчиняти умисні тяжкі корисливі злочини.

Характер вчиненого кримінального правопорушення та особа обвинуваченого вказують на наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (обвинувачений може незаконно впливати на потерпілих та свідків), з огляду на те, що вони ще не допитані у ході судового розгляду.

Також, серед обставин, які враховуються при продовженні застосованого запобіжного заходу відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя або суд, окрім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, репутацію обвинуваченого тощо (п.4 та п.6 ч.І ст.178 КПК України).

Так, ОСОБА_5 , до затримання працівниками поліції, родини, малолітніх дітей або інших утриманців не мав, що вказує у сукупності саме на відсутність у останнього міцних соціальних зв`язків.

За таких обставин, обґрунтованим є обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах, що виключають його небезпечну?поведінку, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_5 .

Беручи до уваги вищевикладене з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, зважаючи на те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив застосувати ч. 6 ст. 615 КПК України.

Вислухавши думки учасників судового провадження, дослідивши клопотання з додатками, суд приходить до такого.

Згідно з ч. ч. 1 та 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Частною 6 ст. 193 КПК України встановлено, що Розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Частиною 6 ст. 193 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Однак за зазначених обставин суд позбавлений можливості заслухати доводи обвинуваченого щодо можливості продовження відносно нього запобіжного заходу, як і переконатись у наявності достатніх підстав для продовження тримання обвинуваченого під вартою.

Статтею 122 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Відповідно до внесених змін до ст. 615 КПК України Законом України №2111-ІХ від 03.03.2022 «Про внесення зміни до Кримінального процесуального кодексу України та Закону України «Про попереднє ув`язнення» щодо додаткового регулювання забезпечення діяльності правоохоронних органів умовах воєнного стану», у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовженій строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку обраний запобіжний хід у вигляді тримання під вартою вважається продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці (ч. 6 ст. 615).

У своєму листі ЕП-6482 від 14.06.2022 року Верховний суд роз`яснив, що продовження строку тримання під вартою відбувається автоматично на підставі цього Закону та не передбачає можливості повторного продовження цих строків.

Тому за таких обставин суд уважає за неможливе повторне продовження провадження строків тримання під вартою відносно обвинуваченого в порядку ч. 6 ст. 615 КПК України, а також уважає, що з урахуванням вищезазначених положень цього Закону та роз`яснень Верховного суду на час розгляду клопотання закінчився строк тримання під вартою.

Таким чином, ураховуючи відсутність у провадженні суду матеріалів кримінально провадження та неможливість із технічних причин здійснення судом розгляду клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченою у спосіб, визначений КПК України, що зумовлено режимом воєнного стану, суд позбавлений можливості перевірити доводи та існування будь яких ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які вказує прокурор.

Отже, у зв`язку з вищевикладеним, суд уважає неможливим здійснення розпаду питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого в установленому Кримінальним процесуальним кодексом України порядку, а тому клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому має бути залишено буз розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 183, 199, 331. 371. 372, ч. 6 ст. 615 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді гримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні за його обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1