КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві матеріали провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 09.12.2021, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 09.12.2021 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення

Своє рішення суд мотивував тим, що у заяві ОСОБА_5 висловлює свою незгоду з процесуальними рішеннями та діями уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, а саме: виконувача обов`язків відділу обласної прокуратури ОСОБА_6 , начальника другого слідчого відділу ДБР ОСОБА_7 , слідчого ОСОБА_8 під час здійснення ними досудового розслідування/процесуального керівництва в кримінальному провадженні №0000681 від 22 липня 2020 року. Вирішення вказаних питань у спосіб, запропонований скаржником, шляхом внесення відомостей до ЄРДР та початку окремого кримінального провадження, на переконання слідчого судді, вочевидь суперечить загальним засадам та завданням кримінального провадження.

Не погодившись із рішенням суду, ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 09.12.2021 скасувати, постановити нову, якою призначити новий судовий розгляд, мотивуючи тим, що положення ст. 214 КПК України мають імперативний характер і не відносять питання внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР до дискреційних повноважень суб`єкта, уповноваженого на внесення цих відомостей; також ст. 214 КПК України не передбачено здійснення слідчим суддею оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлень про кримінальне правопорушення.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновків, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Як убачається з матеріалів провадження, 11 березня 2021 року ОСОБА_5 до Державного бюро розслідувань через поштове відправлення подав заяву про вчинення виконувачем обов`язків відділу обласної прокуратури ОСОБА_9 кримінальних правопорушень, передбачених ст. 364, ст. 366, ст. 396 КК України; про вчинення начальником другого слідчого відділу ДБР ОСОБА_10 , його підлеглим ОСОБА_11 , кримінальних правопорушень, передбачених ст. 365, ст. 396 КК України; слідчим суддею Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_12 - кримінальних правопорушень, передбачених ст.364, ст.396 КК України.

Не отримавши інформації щодо внесення відомостей до ЄРДР, ОСОБА_5 звернувся зі скаргою до Шевченківського районного суду м. Києва, в якій просив зобов`язати уповноважену особу ДБР внести до ЄРДР відомості на підставі його заяви від 11 березня 2021 року.

За результатами судового розгляду скарги, слідчий суддя обґрунтовано відмовив у її задоволенні і, на переконання колегії суддів, безпідставними є доводи заявника про те, що висновки слідчого судді не відповідають фактичним обставинам провадження та суперечать вимогам кримінального процесуального закону.

Так, положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до ЄРДР має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року в справі №818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Враховуючи, що повідомлення ОСОБА_5 від 11.03.2021 року про вчинення кримінального правопорушення не містить об`єктивних даних, що свідчать про наявність ознак вчинення щодо неї кримінальних правопорушень, передбачених ст. 364, ст. 366, ст. 396 КК України, підстави для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.

Також, на переконання колегії суддів, слідчий суддя не вирішував питання, які можуть бути предметом судового розгляду у кримінальному провадженні або віднесені до компетенції слідчого, прокурора під час досудового розслідування, тобто не дав оцінки обґрунтованості заяви, а лише вивчив її зміст на предмет наявності відомостей саме про кримінальні правопорушення, які підлягають внесенню до ЄРДР.

З огляду на викладене, колегія суддів уважає ухвалу слідчого суддіШевченківського районного суду міста Києва від 09.12.2021 обґрунтованою та належним чином вмотивованою і підстав для її скасування, про що порушується питання в апеляційній скарзі ОСОБА_5 , не вбачає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 309, 404, 405, 407, 422, 532 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення, ухвалу слідчого суддіШевченківського районного суду міста Києва від 09.12.2021, якою відмовлено у задоволенні скарги відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, - без зміни.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді: _____________ _____________ ________________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/1108/2023

Слідчий суддя суду 1-ї інстанції: ОСОБА_13

Доповідач у суді апеляційної інстанції: ОСОБА_1