Провадження №: 1-кс/755/2031/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" жовтня 2022 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву потерпілого ОСОБА_3 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність прокурора у межах кримінального провадження № 0000751, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2015 року,

ВСТАНОВИВ:
20 жовтня 2022 року, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, матеріали заяви ОСОБА_3 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 передано в провадження судді ОСОБА_1 , а саме - копію журналу судового засідання від 17 жовтня 2022 року, в якому ОСОБА_3 під час розгляду скарги на бездіяльність прокурора було заявлено відвід судді ОСОБА_4 , а також оптичний диск із технічним записом судового засідання.

В обґрунтування заяви заявником зазначено, що суддя ОСОБА_4 систематично проявляє неповагу до учасників процесу, оскільки суддя розпочинає судові засідання із запізненням, змушуючи його очікувати тривалий час в прохолодному приміщенні суду. Крім того, порушує строки розгляду скарг, що встановлені ст. 306 КПК України. Крім того, вважає суддю упередженою, що нібито проявляється під час розгляду скарг останнього. Враховуючи наведене, просить відвести суддю від участі у кримінальному провадженні № 0000751, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2015 року.

В судове засідання викликані особи не прибули, що, в розумінні положень ст. 81 КПК України, не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Ознайомившись з доводами заяви про відвід, перевіривши їх наданими матеріалами справи, слідчий суддя дійшов наступного.

Так, в провадженні судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 перебуває скарга ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, подана в межах кримінального провадження №0000751, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2015 року.

Згідно положень ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року № 3477- ІV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Якщо у учасника процесу виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді, то у нього, відповідно до наведеного, виникає право заявити судді відвід.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Частина п`ята статті 80 КПК України регламентує, що відвід повинен бути вмотивованим.

З наведених заявником доводів не вбачається, що суддя ОСОБА_4 є упередженою чи такою, що дала підставі сумніватися в її безсторонності та неупередженості. Будь-яких підтверджень доводів заявника щодо упередженості судді слідчому судді не надано.

З приводу доводів заявника про те, що суддя ОСОБА_4 не розпочинає судові засідання вчасно, суддя зазначає наступне.

Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який неодноразово був подовжений та триває до цього часу.

Постійно в країни, в тому числі у м. Києві, лунають повітряні тривоги та через обстріли критичної та, зокрема, енергетичної інфраструктури, вимикається світло.

Кримінальний процесуальний кодекс України містить вимоги щодо здійснення обов`язкової технічної фіксації.

Так, у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Попри це, суди роблять усе можливе для того, аби і в цей час працювати у штатному режимі, тому затримки під час розгляду кримінальних проваджень та інших матеріалів є передбачуваними та неминучими.

При цьому, як вбачається зі змісту журналу судового засідання та технічного запису судового засідання з розгляду скарги ОСОБА_3 суддя ОСОБА_4 повідомила, що затримка із початком розгляду скарги була пов`язана з оголошенням повітряної тривоги.

Водночас, статтею 129 Конституції України встановлюється, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Положення ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачає, що здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, неупередженість судді при розгляді справи презюмується, що викладено у рішеннях по справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко та Мартиненко проти України».

Для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції питання безсторонності судді має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, Європейським судом визначено про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ( «Фей проти Австрії» від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду ( «Пуллар проти Сполученого Королівства» від 10 червня 1996 року, п.38).

У рішенні від 10 грудня 2009 р. у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм. У зазначеному рішенні ЄСПЛ нагадав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Так, враховуючи, що заявлений ОСОБА_3 відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про упередженість судді ОСОБА_4 та інших підстав, що передбачені ст. 75 КПК України, заява про відвід судді задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 75, 81 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Заяву ОСОБА_3 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність прокурора у межах кримінального провадження № 0000751, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2015 року, залишити без задоволення.

Копію ухвали направити для відома сторонам та судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_5