справа № 753/5883/23
провадження № 1-кс/753/1304/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" квітня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000624 від 14.02.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч.3 ст.27 ч. 3 ст. 358 КК України про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженеця м. Києва, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 27, ч.3 ст. 358, ч.4 ст. 358КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Дарницької окружної прокуратури м. Києва звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до ОСОБА_5 ,підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 27, ч.3 ст. 358, ч.4 ст. 358КК України, за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000624 від 14.02.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч.3 ст.27 ч. 3 ст. 358 КК України, посилаючись на ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, які не зменшились порівняно із застосованими слідчим суддею запобіжним заходом. Вважаючи, що підозрюваний знає про тяжкість покарання, яке йому загрожує в разі визнання його винним у скоєнні злочинів, а саме у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років, й, у зв`язку з тим що він офіційно не працевлаштований та не має постійного заробітку, не має міцних соціальних зв`язків, може вчинити новий корисливий злочин.

Вказує, що 15.02.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, а17.02.2023 року слідчим суддею відносно нього обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби строком до 17.04.2023 року із покладенням таких обов`язків: не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , повідомляти слідчого/прокурора про зміну мобільного номеру телефону, прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатись за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду.

У той же час, 11.04.2023 року керівником Дарницької окружної прокуратури м. Києва продовжено строк досудового розслідування строком до трьох місяців, тобто до 15.05.2023 року, тому у органу досудового рослідування виникла необхідність у продовженні обраного строку запобіжного заходу відносно такого підозрюваного під домашнім арештом у нічний час доби, адже 17.04.2023 року спливає обраний відносно нього запобіжний захід, однак закінчити досудове розслідування до вказаного строку не можливо у зв`язку зі складністю кримінального провадження, необхідністю вчинення та продовження слідчих дій в ході досудового розслідвання, що є підставою для застосування положення ст. ст.181, 199 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане ним клопотання, вважаючи мету і підстави продовження застосованого запобіжного заходу у виглядідомашнього арешту у нічний час доби в межах строку досудового розсдування, тобто до 15.05.2023 року у відповідності до ст. 199 КПК України обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на його продовження, посилаючись на ризики, визначені п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме - переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, вчинення ним іншого кримінального правопорушення, які не зменшились порівняно із застосованим слідчим суддею запобіжним заходом.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання для продовження застосуваного домашнього арешту у нічний час доби, зважаючи на належну процесуальну поведінку підозрюваного, те, що він раніше не судимий, та застосувати до такого підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний підтримав доводи та аргументи свого захисника, просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до нього більш м`який запобіжний захід - особисте зобов`язання. Зазначив, що матиме належну процесуальну поведінку, з`являтиметься до слідчого, прокурора за першою вимогою, вважаючи, що підстав для продовження дії застосуваного запобіжного заходу - домашнього арешту у нічний час доби немає.

Вивчивши клопотання прокурора та матеріали, додані до нього, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у його розгляді, зокрема міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ст. ст. 181, 199 КПК України, думку підозрюваного його захисника, проаналізувавши надані стороною обвинувачення докази підозри, обставини, зазначені ст. ст.181, 199 КПК України, у їх сукупності з наданим до клопотання повідомленням ОСОБА_5 від 15.02.2023 року про підозру за ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження відомості про якевнесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000624 від 14.02.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч.3 ст.27 ч. 3 ст. 358 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень зач. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні таким підозрюваним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч.3 ст.27 ч. 3 ст. 358 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: матеріалами про виявлення кримінального правопорушення (злочину), протоколом затримання, протоколами допитів свідків, протоколами допиту підозрюваних, протоколом огляду місця події, іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину, вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

Описана у клопотанні фабула злочину у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до такого клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК Українив діях підозрюваного ОСОБА_5 .

Так, ОСОБА_5 своїми умисними діями, які виразились у пособництві в підробленні офіційного документа, який видається установою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права, за попередньою змовою групою осіб, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358 КК України, й також він своїми умисними діями, які виразились у використані завідома підробленого документа, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 358 КК України.

Всіма своїми умисними діями, він вчинив кримінальні правопорушення, передбачені, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.

Підозра ОСОБА_5 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують такого підозрюваного із обумовленими кримінальними правопорушеннями.

Відповідно, дослідженими в судовому засіданні доказами обґрунтовано можливу причетність ОСОБА_5 до вчинення вищезазначених кримінальних правопорушень, що може слугувати підставою для продовження застосування до нього заходів забезпечення кримінального провадження на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

Слід враховувати, що 15.02.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, а17.02.2023 року слідчим суддею відносно нього обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби строком до 17.04.2023 року із покладенням певних обов`язків, й утой же час, 11.04.2023 року керівником Дарницької окружної прокуратури м. Києва продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні строком до трьох місяців, тобто до 15.05.2023 року, й 17.04.2023 року спливає обраний відносно нього запобіжний захід, однак закінчити досудове розслідування до вказаного строку не видається можливо у зв`язку зі складністю кримінального провадження, необхідністю вчинення та завершення слідчих дій в ході досудового розслідування, що є підставою для застосування положень ст.ст. 181, 199 КПК України, тому лише на підставі встановленої розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів слідчий суддя визначає, чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування, та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідність та достатність застосування або продовження застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років, що згідно ст. 12 КК України, є нетяжким злочином.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби при його обранні, слідчий суддя вважав доведеним слідчим існування ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування таким підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, вчиненні іншого злочину.

Метою продовження застосування до такого підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби було забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, а також ризиків дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що зазначені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, й ці ризики не зменшились, вони є триваючими, й із урахуванням існування реальної ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, адже судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, а тому виправдовують його подальше перебування під домашнім арештом у нічний час доби, який не є найсуворішим згідно ч.1 ст. 176 КПК України, й обраний забезпечувальний захід до нього вже був пом`якшений згідно рішення слідчого судді.

Застосовуючи запобіжний захід необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991 року).

ОСОБА_5 вчинив згідно ст. 12 КК України, хоча й нетяжкий злочин, проте вчинений й, у тому числі, за попередньою змовою групою осіб, що вказує на високий ступінь небезпеки загальносуспільних прав та інтересів, адже він здатен піддаватися впливу сторонніх осіб до вчинення незаконної дільності (злочину).

Метою продовження застосовання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, серед яких доведені прокурором ризики, визначені у п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, й які наразі існують та є триваючими, а саме: переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, які не зменшились порівняно із застосованими слідчим суддею запобіжним заходом, адже підозрюваний знає про тяжкість покарання, що йому загрожує в разі визнання його винним у скоєнні вказаних злочинів, а саме у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років, й, у зв`язку з тим що він офіційно не працевлаштований, не має постійного заробітку, та не має міцних соціальних зв`язків, може вчинити новий корисливий злочин.

Слідчий суддя вважає, що ризики, визначені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вцілому обгруновані та заслуговують на увагу, зважаючи на їх високу ймовірність щодо особи такого підозрюваного, його ролі у вчиненні злочинів.

Так, підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинені злочини, намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності, неявки на виклики слідчого та суду, вчинити новий злочин, зважаючи на встановлену обставину впливу на нього сторонніх осіб, відсутності працевлаштування та сталих міцних соціальних зв`язків.

Враховуючи те, що заявлені ризики не зменшилися і не перестали існувати, менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити їх уникнення та забезпечення покладених на підозрюваного обов`язків, й вони є триваючими, таке клопотання вказує на його обґрунтованість.

Щодо питання уникнення наявним ризикам шляхом застосування іншого запобіжного заходу (більш м`якого, а саме - особистого зобов`язання), то у світлі факторів пов`язаних з особою підозрюваного, його моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками, й обраним пом`якшеним запобіжним заходом, вважає недостатнім застосування ще більш м`яких запобіжних заходів для запобігання обгрунтованим триваючим ризикам.

Пояснення сторони захисту жодним чином вказані висновки не спростовують, й доводам про застосування для продовження більш м`якого запобіжного заходу, зважаючи на особу підозрюваноого, злочинів, які ним вчинені, й у т.ч. за попередньою змовою групою осіб, надавалась оцінка слідчим суддею при обранні. Інші підстави не вказані та не обґрунтовані, а тому підстав надавати їм оцінку слідчим суддею під час розгляду цього клопотання немає.

При викладених обставинах слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що застосування до підозрюваного більш м`якого, окрім домашнього арешту у нічний час доби запобіжного заходу, не зможе запобігти ризикам, передбаченим у п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України - можливим спробам переховування від органів досудового розслідування та суду й іншому вказаному ризику - вчинення іншого злочину, а також, зважаючи на доведеність наявності всіх обставин, передбачених ст.ст. 181, 199 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання про продовження строку застосованого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби задовольнити, адже органом досудового розслідування здобуті дані про наявність такого ризику, як можливість переховуватися від органів досудового розслідування так суду.

Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Крім того, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування доведений і такий ризик, як можливість вчинення іншого злочину, як особою, яка не працевлаштована та за своїм характером здатна піддаватись впливу сторонніх осіб на вчинення злочину.

Обговорюючи питання наявності ризиків щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування й суду, то існування такого ризику є цілком ймовірним.

Так, такий підозрюваний хоча і є раніше не судимою особою, разом із тим підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину,вчиненого, й у тому числі, за попередньою змовою групою осіб, що вказує на високий ступінь небезпеки загальносуспільних прав та інтересів, й вказує на те, що він здатен піддаватися впливу сторонніх осіб до вчинення незаконної дільності (злочину), його ролі у вчиненні такого злочину, й усвідомлення наслідків покарання є достатньо вагомими підставами для прийняття спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування, а також вчинення іншого злочину, які не зменшились порівняно із застосованим запобіжним заходом.

З урахуванням обраного слідчим суддею запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, у тому числі віку підозрюваного, обставин вчинених злочинів за вказаним кримінальним провадженням уцілому, його ролі у них та інші дані, що характеризують вказану особу, а також з огляду за суспільну небезпечність самого кримінального правопорушення, у якому він обґрунтовано підозрюється, високого ступеню існування триваючих вказаних ризиків, аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки вказаного підозрюваного та є підставами для продовження обраного запобіжного заходу на два місяці, тобто до 15.05.2023 року - в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

З огляду на вказані процесуальні норми, строк перебування ОСОБА_5 під домашнім арештом, відповідає критерію розумності.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 176 - 177, 181, 194, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000624 від 14.02.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч.3 ст.27 ч. 3 ст. 358 КК України про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженеця м. Київ, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 27, ч.3 ст. 358, ч.4 ст. 358КК України, - задовольнити.

Продовжитини застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком з 12.04.2023 року до 15.05.2023 року включно.

Заборонити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 ,у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду,

-не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-уникати спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у цьому кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до суду апелційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: