Справа № 405/4769/22
провадження № 1-кс/405/341/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.02.2023 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 18 березня 2021 року № 0000413, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2,3 ст. 307 КК України, про продовження строку обов`язків, передбачених запобіжним заходом у виді застави підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кіровоград, українцю, громадянину України, офіційно не працюючому, з вищою освітою, одруженому, маючому на утриманні двох малолітніх дітей, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому,

встановив:

прокурор відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про продовження строку обов`язків передбачених запобіжним заходом у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 04.04.2023 року, а саме: прибувати до слідчого та прокурора у кримінальному провадженні та слідчого судді, суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурору або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суду про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженню, крім участі у процесуальних діях; здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У судове засідання прокурор не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала, просила задовольнити (а.к. 74).

Захисник та підозрюваний у судове засідання не з`явилися, звернулися до суду з заявами про розгляд клопотання без їх участі, не заперечували щодо задоволення клопотання (а.к. 70,73).

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, з урахуванням заяв прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, (кримінальне провадження № 0000413 від 18.03.2021 року, правова кваліфікація кримінальних правопорушень - ч. 2,3 ст.307 КК України) органом досудового розслідування даного кримінального правопорушення є ГУНП в Кіровоградській області (а.к. 7).

07.12.2022 о 07 год. 23 хв., ОСОБА_4 , затримано в порядку ст. 208 КПІК України.

08.12.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України (а.к. 25-26).

09.12.2022 року слідчим суддею Ленінського районного суду м. Кіровограда, ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів, з 10 год. 31 хв. 07.12.2022 до 10 год. 31 хв. 04.02.2023, з можливістю внесення застави в розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 198 480 грн. та у разі внесення підозрюваним застави на нього покладаються наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого та прокурора у кримінальному провадженні та слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурору або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суду про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженню, крім участі у процесуальних діях;

- здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (а.к. 28).

12.12.2022 ОСОБА_4 було звільнено з-під варти з ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» у зв`язку з внесенням застави в розмірі 198 480 гривень.

Враховуючи положення ч. 4 ст. 202 КПК України, згідно з якими з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

01.02.2023 слідчим суддею Ленінського районного суду м. Кіровограда продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0413 до 07.04.2023 року (а.к. 72).

Загальні підстави і порядок застосування та продовження запобіжного заходу визначені у ст. 194, 199 КПК України, які передбачають дослідження слідчим суддею таких обставин:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу;

3) обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Щодо обґрунтованості підозри:

Під час розгляду клопотання слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України. Його причетність до оголошеної підозри підтверджується протоколом обшуку (а.к.17-21), повідомленням про підозру (а.к. 25-26), висновком експерта (а.к. 32-33), висновком експерта (а.к. 34-35), висновком експерта (а.к. 38-40), висновком експерта (а.к. 45-47) та іншими матеріалами.

За практикою ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини ( надалі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Рівень обґрунтованості, доведеності підозри (обвинувачення) має корелюватися зі ступенем обмеження прав і свобод підозрюваного, що випливають (можуть бути пов`язані) із прийняття відповідного процесуального рішення (вчинення процесуальної дії): чим більшим є втручання в права, свободи і законні інтереси людини, тим більшою має бути «вага» і «якість» доказів, якими обґрунтовується її причетність до скоєння відповідного кримінального правопорушення. При цьому стандарти доказування (переконання) поступово зростають з перебігом ефективного розслідування та потребують більш глибокого обґрунтування, що повного мірою узгоджується із об`єктивним розширенням можливостей сторони обвинувачення в цьому напрямку.

Слідчий суддя також зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованості підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv. United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про продовженні запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.307 КК України.

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого підозрюваному правопорушення, на даний час не зменшилися ризики, що підозрюваний ОСОБА_4 може:

- усвідомлюючи тяжкість кримінального правопорушення та розуміючи міру покарання, яка може бути до нього застосована, у разі ухвалення обвинувального вироку може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачене ч. 2 ст. 307 КК України за класифікацією статті 12 КК України належать до тяжких кримінальних правопорушень, відповідальність за вчинення якого передбачає можливість покарання виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Зазначені обставини самі по собі можуть бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, що узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі "Ілійков проти Болгарії", в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

-може незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні.

Оцінюючи обґрунтованість даного ризику, слідчий суддя виходить із передбаченої кримінальним процесуальним законом процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК), оскільки жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Так, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

- може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме укривати від слідства дійсні обставини скоєння підготовки до злочину та обставини необхідні для встановлення істини у провадженні в т.ч. інформацію щодо своєї ролі та конкретних дій, а також про інші факти чи об`єкти, що мають значення для досудового розслідування.

- може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що ризики передбачені п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, які мали місце та були враховані при застосуванні та продовженні запобіжного заходу продовжують існувати на даний час.

Викладене у своїй сукупності, свідчить, що заявлені ризики, передбачені п. п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися, завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про запобіжний захід наразі неможливе у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих дій, а саме: допитати в якості свідків осіб, які були присутні при проведенні обшуку за місцем проживання підозрюваного в якості понятих, з приводу проведених слідчих дій; долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судової експертизи матеріалів, речовин і виробів призначеної до Кіровоградського НДЕКЦ МВС України вих. № 413-9/27-2022 від 07.12.2022; долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судової експертизи матеріалів, речовин і виробів призначеної до Кіровоградського НДЕКЦ МВС України вих. № 413-6/27-2022 від 07.12.2022; долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судової експертизи матеріалів, речовин і виробів призначеної до Кіровоградського НДЕКЦ МВС України вих. № 413-5/27-2022 від 07.12.2022; долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судової експертизи матеріалів, речовин і виробів призначеної до Кіровоградського НДЕКЦ МВС України вих. № 4582/27-2022 від 07.12.2022; долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судової експертизи матеріалів, речовин і виробів призначеної до Кіровоградського НДЕКЦ МВС України вих. № 413-3/27-2022 від 07.12.2022; додатково призначити до Кіровоградського НДЕКЦ МВС України судову експертизу матеріалів, речовин і виробів (висновок експерта № № CE-19/112-22/10096-НЗПРАП) з метою встановлення маси особливо небезпечної психотропної речовини 4-ММС (4метилметкатинон); після надходження всіх експертиз прийняти рішення, щодо виділення матеріалів кримінального провадження стосовно ОСОБА_4 в окреме кримінальне провадження; на підставі отриманих висновків судової експертизи матеріалів, речовин і виробів призначеної до Кіровоградського НДЕКЦ МВС України вих: № 413-9/27-2022 від 07.12.2022; № 413-6/27-2022 від 07.12.2022; № 413-5/27-2022 від 07.12.2022; № 4582/27-2022 від 07.12.2022; № 413-3/27-2022 від 07.12.2022 прийняти рішення щодо повідомлення про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; з урахуванням отриманих відомостей повідомити кінцеву підозру ОСОБА_4 а також допитати останнього в якості підозрюваного; провести інші слідчі (розшукові) дії, в яких виникне необхідність; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Таким чином, з урахуванням особи підозрюваного, характеризуючих даних та насамперед обставин і характеру вчиненого злочину, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та уникненню ризиків, передбачених п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне продовжити строк покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, на два місяці, тобто до 01.04.2023 року.

Керуючись ст.ст.176-179, 182, 194, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк дії обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, покладених на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 01.04.2023 року, а саме:

- прибувати до слідчого та прокурора у кримінальному провадженні та слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурору або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суду про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженню, крім участі у процесуальних діях;

- здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, абоякщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використаннякоштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу.

Контроль за виконанням обов`язків покласти на прокурора.

Строк дії покладених на підозрюваного обов`язків визначити до 01.04.2023.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6