У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , дослідивши клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000271 від 28 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва із клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на: розрахункові рахунки та грошові кошти на них, які належать ДП «Атлантіс-пак Україна», 100% корпоративних прав (на загальну суму 1000 гривень) ДП «Атлантіс-пак Україна», транспортні засоби: «Ford Kuga», д/н НОМЕР_1 , «Renault Logan», д/н НОМЕР_2 , «Renault Logan», д/н НОМЕР_3 , з метою забезпечення збереження речових доказів передати вказані речові докази в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.
Так, відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним з заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години.

Статтею 171 вказаного Кодексу передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

В клопотанні поставлено питання про арешт майна, з метою забезпечення збереження його як речового доказу.

Разом з тим, в клопотанні прокурором не обґрунтовано, які саме ознаки речових доказів містить вказане майно, що позбавляє можливості слідчого суддю перевірити відповідність вилученого майна критеріям ст. 98 КПК України, а іншої мети клопотання прокурора не містить.

Крім того, відповідно до абз. 7 ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

Згідно ч. 7 ст. 100 КПК України, у випадках, передбачених пунктами 2, 4 та абзацом сьомим частини шостої цієї статті, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до слідчого судді Вищого антикорупційного суду, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу.

Прокурор в поданому клопотанні зазначає про необхідність передачі речових доказів в кримінальному провадженні № 0000271 від 28.07.2022 року в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, з метою здійснення заходів з управління ними та з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості.

Разом з тим, клопотання прокурора не містить посилання на вартість майна, яке підлягає передачі в управління, що суперечить вимогам ст. 100 КПК України, а також даних про відповідність даного майна критеріям ч. 1 ст. 19 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», що, на думку слідчого судді, може свідчити про відсутність підстав для передачі речових доказів в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.
Слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим воно підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків в сімдесят дві години.

Керуючись ст.ст. 1-2, 7-29, 131-132, 170-173, 309, 372-376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотанням прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000271 від 28 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України - повернути прокурору для усунення недоліків в сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1