Справа № 149/3039/22
УХВАЛА

24.11.2022 року м. Хмільник

Слідчий суддя Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

скаржниці ОСОБА_3 , представника адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність службових осіб Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області щодо не внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 17.10.2022 року,-

В С Т А Н О В И В :
До Хмільницького міськрайонного суду 29.09.2022 року надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області щодо не внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 17.10.2022 року.

Скарга мотивована тим, що скаржниця 17.10.2022 року звернулася до Хмільницького РВП з заявою щодо конфліктної ситуації з ОСОБА_5 . ЇЇ звернення було належним чином зареєстровано за № 5189.

Однак 02.11.2022 року їй надійшов лист в якому повідомлено, що в ході перевірки даного звернення із ОСОБА_5 було проведено бесіду профілактичного характеру щодо недопущення вчинення конфліктних ситуацій, належної поведінки у громадських місцях. Зважаючи на те, що у даному випадку відсутні ознаки адміністративного чи кримінального правопорушення, розгляд даного повідомлення було припинено.

Вважають, що службовими особами Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області було порушено вимоги ст. 214 КПК України та допущено бездіяльність щодо не внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 17.10.2022 року.

Ухвалою суду витребувано з Хмільницького РВП матеріали перевірки за заявою ОСОБА_3 від 17.10.2022 року.
В судовому засіданні ОСОБА_3 та її представник адвокат ОСОБА_4 скаргу підтримали та просили її задовільнити з підстав наведених у скарзі.

ОСОБА_3 також пояснила, що ОСОБА_5 є батьком її бувшої невістки. В даний час у Хмільницькому міськрайонному суді розглядається цивільна справа між її сином та бувшою невісткою щодо визначення місця проживання її онука ОСОБА_6 . Після судового засідання ОСОБА_5 прийшов до її будинку та погрожував розправою її синові ОСОБА_7 .

Представник Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України, не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, матеріали перевірки, вважаю, що скарга не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК України, параграф 1 ст. ст. 303-308 КПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Так, за змістом ч. 1 ст. 304 КПК України початок строку на оскарження бездіяльності (дій) слідчого, прокурора зумовлений виключно часом вчинення бездіяльності (дій). При оскарженні бездіяльності (дій) слідчого чи прокурора обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який визначено КПК України для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

ОСОБА_3 17.10.2022 року звернулася до Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області з заявою наступного змісту: "Прошу прийняти міри до ОСОБА_5 , який сьогодні близько 12:15 години зайшов до мого будинку (без мого мого дозволу), погрожував фізичною розправою моєму синові ОСОБА_7 , сказавши, що: "Ти будеш искать свого сына и не найдеш без вести пропавшего. Я тебе обещаю".

Вказана заява зареєстрована в ІТС ІПНП Хмільницького РВП 17.10.2022 року за № 5189 і подальша перевірка по суті проведена згідно Закону України "Про звернення громадян".

С матеріалів перевірки Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області за заявою ОСОБА_3 від 17.10.2022 року вбачається, що так як у даному випадку із ОСОБА_5 було проведено бесіду профілактичного характеру щодо недопущення вчинення конфліктних ситуацій, належної поведінки у громадських місцях та зважаючи на те, що у даному випадку відсутні ознаки адміністративного чи кримінального правопорушення, розгляд даного повідомлення припинено.

При прийнятті вказаного рішення, були враховані як пояснення ОСОБА_3 , так і пояснення ОСОБА_5 .

Так ОСОБА_3 пояснила, що на даний час у судовому порядку вирішується питання з приводу того із ким буде проживати онук заявниці ОСОБА_6 . 17.10.2022 року після закінчення судового засідання заявниця повернулася до місця проживання. Через деякий час до її будинку зайшов знайомий ОСОБА_5 , який вчинив конфліктну ситуацію і висловлював погрози відносно її сина ОСОБА_7 , якого на той час не було за місцем проживання.

ОСОБА_5 пояснив, що 17.10.2022 року він перебував у місті Хмільнику і вирішив зайти до ОСОБА_3 , оскільки його донька розлучена із сином ОСОБА_3 і на даний час у судовому порядку вирішується питання з ким залишиться онук ОСОБА_6 . Коли він постукав у вхідні двері, їх відкрила ОСОБА_3 , у якої він запитав: "Де на даний час знаходиться його онук". Однак чіткої відповіді він не почув і через це у нього виникла конфліктна ситуація з ОСОБА_3 . Однак він при цьому нікому не погрожував, з сином заявниці він в той день не спілкувався. Після чого він залишив місце проживання заявниці і з нею більше не спілкувався.

Згідно частини 4 статті 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Частиною 1 статті 214 КПК України встановлено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно частини 2 статті 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частина перша статті 2 КК України передбачає, що підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, а одним із завдань кримінального провадження згідно з ч. 1 ст. 2 КПК України є забезпечення, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.
Тобто, кримінальне правопорушенняхарактеризується сукупністю таких обов`язкових ознак: 1) суспільна небезпечність діяння; 2) кримінальна протиправність; 3) караність; 4) винність.
При цьому, ч. 2 ст. 11 КК України передбачає, що не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.
Таким чином, будь-яке діяння вважається кримінальним правопорушенням тільки тоді, коли йому притаманна сукупність всіх чотирьох обов`язкових ознак, відсутність хоча б однієї з них, не відносить діяння до кримінальних правопорушень. При цьому, суспільна небезпечність, як обов`язкова ознака кримінального правопорушення, є самостійною та достатньою підставою, яка виступає індикатором початку застосування процесуальної норми, в нашому випадку ч. 1 ст. 214 КПК України. Отже заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення повинна містити у собі перелік мінімально допустимих ознак (ознаку), які дозволяють відрізняти їх від будь-яких інших заяв чи повідомлень, не тільки за формою, але й за змістом.
Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Такий висновок у згоджується із висновком Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013 року, в якому, зокрема, було зазначено: "…і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань".
Колегія суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду зробила висновок, який було викладено у постанові від 30.09.2021 (справа №556/450/18): "Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення…".
Дослідивши матеріали скарги ОСОБА_3 та витребувані судом матеріали перевірки за заявою ОСОБА_3 від 17.10.2022 року, слідчий суддя прийшов до висновку, що заява ОСОБА_3 та інформація тримана з її письмового пояснення не містить достатніх відомостей про кримінальне правопорушення та жодним чином об`єктивно не свідчить про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення.

Таким чином, у задоволенні скарги необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2,206,214,306,307,370-372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
У задоволенні скарги представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про зобов`язання службових осіб Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області вчинити дії передбачені ст. 214 КПК України щодо заяви ОСОБА_3 від 17.10.2022 року, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8