Провадження № 1-і/127/7/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2023 року місто Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 у об`єднаному кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003600 від 11.11.2020 та за № 0001645 та 16.04.2022 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора: ОСОБА_7 ,

захисника: ОСОБА_8 ,

обвинуваченого: ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_9 перебуває на розгляді об`єднане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України.

Законом України «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» КПК України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 13.04.2020, який набрав законної сили 23.04.2020, пункт 20-5 розділу XI «Перехідні положення» КПК України викладено у новій редакції, а саме: тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлено такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.

Зокрема у разі неможливості у визначений КПК України строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» відповідно до ст. 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 на усій території України з 12.03.2020 установлено карантин, дію якого продовжено до 30.04.2023.

Так, 03.04.2023 на адресу Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання прокурора ОСОБА_7 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 .

Разом з тим, суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_9 у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження, у визначений КПК України строк не може розглянути клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , а тому з урахуванням положень пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» КПК України та в порядку ст. 35 КПК України вказане клопотання, згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями було передано на розгляд судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 .

У ході судового провадження прокурор ОСОБА_7 заявила клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , оскільки на думку прокурора, ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились та продовжують існувати, а саме те, що ОСОБА_3 раніше неодноразово судимий, однак на шлях виправлення не став та повторно вчинив тяжкий злочин, а тому він може і надалі продовжувати вчинювати злочини. Оскільки обвинувачений раніше переховувався від суду та був оголошений у розшук, він може і надалі переховуватись від суду, може чинити тиск на потерпілих і свідків, які ще не допитані, а також обвинувачений ОСОБА_3 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Захисник ОСОБА_8 поклався на розсуд суду.

Обвинувачений ОСОБА_3 не заперечував щодо задоволення клопотання прокурора.

думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання прокурора, матеріали кримінального провадження приходить до наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Глава 18 КПК України визначає мету та підстави застосування запобіжних заходів, роз`яснює загальні положення, визначає обставини, що враховуються при обранні, продовженні запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є найбільш суворішим запобіжним заходом.

При вирішенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 суд враховує вимоги ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, при вирішенні клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою, суд крім наявності ризиків зазначених у ч. 1 ст. 177 КПК України на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини у тому числі зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України.

Суд вважає, що під час розгляду клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою, прокурором доведені ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений ОСОБА_3 раніше судимий, однак на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та на даний час обвинувачується у вчинені тяжкого злочину, до затримання ОСОБА_3 не працював, не мав офіційного джерела доходу, а тому він може і надалі продовжувати вчинювати злочини, може переховуватись від суду, може чинити тиск на потерпілих та свідків у вказаному кримінальному провадженні, а також обвинувачений ОСОБА_3 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, вислухавши думки учасників судового провадження, суд приходить до висновку, що обраний обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно продовжити, оскільки будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які існували на момент застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не перестали існувати та не зменшились, а тому підстав для застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, у судовому засіданні встановлено не було.

При цьому судом, враховано вимоги ст. 5 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», фактичні обставини справи, особу обвинуваченого ОСОБА_3 та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі, а тому суд не вбачає ґрунтовних підстав для можливості застосування іншого запобіжного заходу, альтернативного триманню під вартою, як такого, що недостатній для запобіганню ризиків та забезпеченню виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Враховуючи викладене суд вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити та продовжити строк дії застосованого до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 331, 370, 372 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_7 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 02.06.2023 включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду не зупиняє її виконання.

Копію ухвали суду направити начальнику Державної установи «Вінницька установа виконання покарань (№ 1)» для виконання та вручення обвинуваченому ОСОБА_3 .

Суддя: