17.03.2023
Справа № 552/6701/22
Провадження №1-кп/642/140/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2023 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі

головуючого судді - ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , представника потерпілого адвоката ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Харкові кримінальне провадження № 0000456 від 27.04.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст. 121 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Ленінського районного суду м. Харкова знаходиться вказане кримінальне провадження.

Під час підготовчого судового засідання прокурор вважав за можливе призначення справи до судового розгляду, оскільки під час досудового розслідування були дотримані вимоги кримінального процесуального закону та обвинувальний акт складено з дотриманням вимог ст.291 КПК України, крім того посилався на відсутність підстав для закриття кримінального провадження чи повернення обвинувального акту.

Представник потерпілого у підготовчому засіданні підтримав думку прокурора.

Обвинувачений та його захисники вважали за можливе призначення судового розгляду.

Вислухавши думку прокурора, учасників процесу, вивчивши матеріали, суд приходить до наступного.

Згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності та підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві, не встановлено.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_6 складений з дотриманням вимог кримінального процесуального закону України.

Підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту немає.

Порушень вимог кримінального процесуального закону України, які б унеможливлювали призначення судового розгляду, не встановлено.

У підготовчому судовому засіданні інших клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, не заявлено.

З урахуванням наведеного є всі достатні підстави для призначення судового розгляду кримінального провадження.

Судовий розгляд, з урахуванням ч. 2 ст. 27 КПК України, слід здійснювати у відкритому судовому засіданні.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 заявив клопотання про витребування документів, в якому просив витребувати від держателя Єдиного реєстру досудових розслідувань Офісу Генерального Прокурора відомості з електронної інформаційної системи «Єдиний реєстр досудових розслідувань» по кримінальному провадженню № 0000456 від 27.04.2020 року, а саме а саме розширений витяг (повна інформація) по всіх розділах:

- «Основні відомості»

- «Кримінальні правопорушення»

- «Рух провадження»

- «Прикріплені файли», у вигляді роздруківок, доступ до якого знаходиться у відповідальних осіб Офісу Генерального Прокурора.

Вказане клопотання захисник обгрунтовує наявністю сумнівів щодо дотримання стороною обвинувачення під час досудового розслідування вимог КПК України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дане клопотання було підтримано обвинуваченим та захисником ОСОБА_5 .

Прокурор заперечував проти задоволення вказаного клопотання з тих підстав, що всі матеріали досудового розслідування були відкриті для сторони захисту, яка з ними була ознайомлена. Потреби за яких заявлено клопотання вважає безпідставними.

Представник потерпілого також проти задоволення клопотання заперечував, вважав таке клопотання направлене на затягування розгляду справи.

Вислухавши думку учасників судового провадження, суд вважає клопотання про витребування документів таким, що не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура(ч.1 ст. 2 КПК України).

Згідно ч.2 ст.22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч. 6ст. 22 КПК Українисуд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З метою підготовки досудового розгляду суд розглядає клопотання учасників судового провадження,зокрема, про витребування певних речей чи документів(п.4 ч.2 ст. 315 КПК України).

В обґрунтування клопотання сторона захисту посилається на те, що при виділенні матеріалів кримінального провадження та його зупиненні, здійснювались інші процесуальні дії, а саме проводилась судово-медична експертиза, що на переконання сторони захисту може вплинути на допустимість доказів у справі, та на строки досудового розслідування.

При цьому, як зазначено прокурором, та не заперечувалось захисниками, вказана судово-медична експертиза була проведена в межах іншого кримінального провадження, матеріали з якого були виділені.

Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року (далі - Положення), Реєстр утворений та ведеться відповідно до вимог КПК України з метою забезпечення: реєстрації кримінальних правопорушень (проваджень) та обліку прийнятих під час досудового розслідування рішень, осіб, які їх учинили, та результатів судового провадження; оперативного контролю за додержанням законів під час проведення досудового розслідування; аналізу стану та структури кримінальних правопорушень, вчинених у державі; інформаційно-аналітичного забезпечення правоохоронних органів.

Згідно з пунктами 4, 5 розділу 1 Положення Держателем Реєстру є Офіс Генерального прокурора.

Держатель, зокрема, виконує функцій адміністратора електронної бази даних (технічне і технологічне створення та супроводження програмного забезпечення Реєстру, адміністрування та моніторинг використання системи, зберігання та захист даних Реєстру, контроль права доступу тощо).

Розділом 4 Положення визначено порядок надання відомостей з Реєстру, зокрема пунктами 1 3, 6 вказаного розділу передбачено, що відомості з Реєстру надаються у вигляді витягу в порядку, встановленому КПК України, за формою, наведеною у додатку 6 до цього Положення.

Витяг з Реєстру - згенерований програмними засобами ведення Реєстру документ, який засвідчує факт реєстрації в Реєстрі відомостей про кримінальне правопорушення, отриманих за визначеними у пункті 3 цієї глави параметрами, які є актуальними на момент його формування.

До витягу з Реєстру включається інформація про: номер кримінального провадження; дату надходження заяви, повідомлення та дату і час внесення відомостей про заяву, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Реєстру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, наслідок розслідування кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові потерпілого, заявника; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові та дату народження особи, яку повідомлено про підозру, наслідки розслідування щодо особи та відомості про здійснення спеціального досудового розслідування щодо неї; найменування, код ЄДР, юридичну адресу, розрахунковий рахунок, місце та дату державної реєстрації юридичної особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, а також анкетні дані її представника; орган досудового розслідування; прізвище, ім`я, по батькові слідчого (слідчих) органів досудового розслідування, працівника (працівників) підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного бюро, які здійснюють досудове розслідування, та прокурора (прокурорів), який (які) здійснює(ють) процесуальне керівництво. Реєстратори самостійно формують (отримують) витяг з Реєстру у межах унесеної інформації та посвідчують його своїм підписом.

Держатель надає відомості з Реєстру з додержанням вимог КПК Українита Закону України «Про захист персональних даних».

Наведене свідчить про те, що Реєстр - це електронна база даних, яка використовується для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до Реєстру у вигляді витягу, що представляє собою документ, який засвідчує факт реєстрації в Реєстрі відомостей про кримінальне правопорушення, та видається в порядку, встановленому КПК України, за формою, наведеною у додатку 6 до Положення.

Відповідно до статті 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Статтею 86 КПК України визначено, що доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 статті 89 КПК України передбачено, що суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

При цьому частиною 3 наведеної статті визначено право сторін кримінального провадження, під час судового розгляду подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Із змісту клопотання вбачається, що у ньому не зазначено, з чого випливає, що внесені до ЄРДР відомості про зупинення та поновлення досудового розслідування, в частині дат прийняття вказаних рішень, не відповідають датам, зазначеним у відповідних постановах слідчого, з якими сторона захисту була ознайомлена.

До того ж стороною захисту не доведено, що розширений витяг з Реєстру має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

Крім цього, за змістом ч. 1 ст. 99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Зважаючи на закріплене у ч. 1 ст. 99 КПК України визначення, процесуальні рішення, клопотання про проведення оперативно розшукових заходів, слідчих дій та негласних слідчих (розшукових) дій, рішення слідчого судді про надання дозволу на їх проведення, протоколи про результати проведення таких дій і заходів, а також процесуальні рішення щодо надання повноважень службовим особам на здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні та процесуального керівництва ним, постанови слідчого чи прокурора щодо руху кримінального провадження підпадають під ознаки документа як джерела доказів.

Доказом у кримінальному провадженні під час судового розгляду може бути виключно оригінал або дублікат відповідних клопотань, процесуальних рішень слідчого або прокурора, рішень слідчого судді, які сторона обвинувачення зобов`язана надати суду на стадії судового розгляду для встановлення законності вчинення процесуальних дій, слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій, прийняття процесуальних рішень на стадії досудового розслідування.

Таким чином, обставини, на які посилається захисник у своєму клопотанні, можливо і слід встановлювати шляхом безпосереднього дослідження у судовому засіданні сукупності винесених під час досудового розслідування процесуальних рішень і даних, отриманих внаслідок проведення оперативно-розшукових заходів, слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій.

Разом із цим в матеріалах кримінального провадження наявний реєстр матеріалів досудового розслідування, який містить перелік: проведених під час досудового розслідування, у тому числі слідчих/процесуальних дій з датою їх проведення; прийнятих в ході досудового розслідування основних процесуальних рішень з датою їх прийняття; заходів кримінального провадження, застосованих під час досудового розслідування, з датою їх проведення, датою обрання та строком застосування, що дає можливість стороні захисту здійснити порівняння прийнятих рішень на досудовому розслідуванні з матеріали, які їм були відкриті в порядку ст. 290 КПК України.

Велика Палата Верховного Суду в Постанові від 26 березня 2019 року (справа № 807/1456/17) зазначила, що діяльність уповноважених службових осіб правоохоронних органів щодо інформаційного наповнення ЄРДР полягає в офіційному фіксуванні здійснених у кримінальному провадженні процесуальних дій та прийнятих процесуальних рішень і є похідною від них.

Враховуючи викладене суд вважає, що на даний час клопотання захисника, про яке йдеться вище, задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного,керуючись ст.ст. 314-316, 350, 370, 372, 376 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000456 від 27.04.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст. 121 КК України на 17 квітня 2023 року на 10-00 год.

Викликати для участі у судовому засіданні сторони кримінального провадження.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про витребування документів відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - ОСОБА_1