Справа № 755/5069/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" квітня 2023 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчої СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001417 від 16.04.2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідча СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001417 від 16.04.2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві розслідується кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0001417 від 16.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 16.04.2023 року, о 13 годині 15 хвилин, за адресою: м. Київ, вул. Курнатовського, 5, працівниками поліції було зупинено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якого було виявлено наркотичну речовину, яку останній зберігав з метою подальшого збуту. 16 квітня 2023 року, в період часу з 15 години 04 хвилини до 15 години 19 хвилин, слідчим Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 під час особистого обшуку ОСОБА_4 , затриманого в порядку ч. 2 ст. 208 КПК України, було виявлено та в подальшому вилучено: мобільний телефон марки «Айфон ХС», з абонентським номером НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , IME2: НОМЕР_3 , який запаковано до спецпакету ICR0025034.

Згідно з абзацом 3 частини 2 статті 168 КПК України, вказаний мобільний телефон було вилучено у ОСОБА_4 за адресою: м. Київ, вул. Курнатовського, 5, у результаті кримінального правопорушення та котрий може бути засобом його вчинення.

16 квітня 2023 року слідчим Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві мобільний телефон марки «Айфон ХС», вилучений у ході проведення особистого обшуку ОСОБА_4 , за адресою: м. Київ, вул. Курнатовського, 5, визнано речовим доказам.

У ході досудового розслідування було встановлено сукупність підстав вважати, що мобільний телефон марки «Айфон ХС», що належить ОСОБА_4 , використовувався для спілкування з відправником наркотичних засобів останньому, фіксації і в подальшому, передачі інформації третім особам про місця можливих закладок психотропних речовин та наркотичних засобів.

Крім того, метою накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме мобільний телефон марки «Айфон ХС», з інформацією про збут психотропних речовин, є необхідність збереження інформації, що містить відношення до вчинення кримінального правопорушення, запобігання псування, знищення даної інформації. Зокрема, на меті є проведення комп`ютерно-технічної експертизи, для встановлення слідів злочину або іншої значимої інформації, при цьому, надання вказаного об`єкту разом з інформацією, що на ньому міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження.

Слідча подала заяву про розгляд клопотання у її відсутність, клопотання підтримує у повному обсязі.

Власник майна та його захисник про розгляд клопотання повідомлялися належним чином, однак, у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного.

У провадженні слідчого відділу Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001417 від 16.04.2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Як вбачається з протоколу обшуку (невідкладного) від 16.04.2023 року, було проведено особистий обшук підозрюваного (затриманого) ОСОБА_4 , під час якого, було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Айфон ХС», з абонентським номером НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , IME2: НОМЕР_3 , який запаковано до спецпакету ICR0025034.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням із прокурором.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене в ході обшуку майно, відповідно до постанови начальника відділення СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 від 17.04.2023 року про визнання та приєднання речових доказів, визнано речовим доказом та з огляду на викладене і з метою збереження речових доказів, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131, 132, 167, 170-173, 175, 372, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчої СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001417 від 16.04.2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, шляхом заборони його використання, відчуження та розпорядження, з метою збереження речових доказів, а саме: мобільний телефон марки «Айфон ХС», з абонентським номером НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , IME2: НОМЕР_3 , який запаковано до спецпакету ICR0025034, що був вилучений 16.04.2023 року під час особистого обшуку підозрюваного (затриманого) ОСОБА_4 , який постановою слідчого від 17.04.2023 року визнано речовим доказом.

У силу ст. 175 КПК України, контроль за виконанням ухвали покласти на слідчу СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 .

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: