Провадження № 1-кс/344/5002/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2022 року місто Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 Кримінального кодексу України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий відділу СУ ГУНП в Івано-Франківській області капітан поліції ОСОБА_4 за погодженням прокурора у кримінальному провадженні прокурором відділу Івано-Франківської обласної прокуратури ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що слідчим управлінням ГУНП в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000398 від 18 листопада 2022 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 18 листопада 2022 року приблизно
о 14 год. 00 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння на території свого домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , розпочав словесний конфлікт зі своєю дружиною ОСОБА_5 . У цей час у господарському приміщенні на території домоволодіння знаходився їх спільний син ОСОБА_8 , який, почувши сварку, взяв до рук дерев`яну палицю, підійшов до батька та наказав припинити протиправні дії відносно матері, внаслідок чого між ОСОБА_8 та ОСОБА_5 розпочався короткочасний словесний конфлікт, у ході якого в останнього виник умисел на умисне вбивство свого сина.
Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на вбивство сина, ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, дістав із задньої кишені своїх штанів, в які був одягнений, розкладний ніж та завдав ним три удари у життєво важливий орган, а саме в область грудної клітини ОСОБА_8 , від яких останній помер на місці.
17 листопада 2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Сівка-Калуська, Калуського району, Івано-Франківської області, українця, громадянина України, пенсіонера, одруженого, раніше несудимого, із середньою освітою, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України, в порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України.
18 листопада 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України, а саме вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.
Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 17 листопада 2022 року, протоколом допиту свідка
ОСОБА_5 , протоколом затримання ОСОБА_5 , в ході якого вилучено його речі та ніж зі слідами речовини бурого кольору, іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який, згідно зі ст. 12 Кримінального кодексу України, є особливо тяжким та тягне за собою покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.
У ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.
За таких обставин слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала, посилаючись на викладені у ньому обставини, просила клопотання задовольнити.
У судовому засіданні слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
У судовому засіданні захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що прокурором не доведено ризики, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Заслухавши прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.
Відповідно до статті 29 Конституції України, статті 9 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права 1966 pоку, статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та відповідних положень низки інших міжнародно-правових актів з прав людини і судочинства, кожна людина має право на свободу і особисту недоторканність. Застосування до неї як до підозрюваного чи обвинуваченого запобіжних заходів є істотним обмеженням цього права, а тому можливе лише у виняткових випадках, за наявності передбачених законом підстав і в передбаченому законом порядку.
За змістом статей 131-132 Кримінального процесуального кодексу України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Частиною першою статті 183 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Пунктом 4 частини другої статті 183 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно частини першої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вбачається, що застосування запобіжних заходів вже можливо за наявності ризиків. Ризик - це невизначена подія, яка за суттю представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у частині першій статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.
У судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, які існують та які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені частиною першою статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме: пункти перший, третій та п`ятий вказаної статті.
Так, про існування вказаних ризиків свідчать такі обставини:
пункт 1 ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до від семи до п`ятнадцяти років;
- пункт 3 підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, оскільки підозрюваний і безпосередній свідок кримінального правопорушення є подружжям та проживають за однією адресою;
- пункт 5 - підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, в тому числі в стані алкогольного сп`яніння .
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1 (c) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа можливо вчинила злочин».
Наявні у матеріалах кримінального провадження докази в їх сукупності дають підстави слідчому судді прийти до висновку, що органами досудового розслідування обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.
Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 17 листопада 2022 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_5 , протоколом затримання ОСОБА_5 , в ході якого вилучено його речі та ніж зі слідами речовини бурого кольору, іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , у відповідності до статті 12 Кримінального кодексу України, належить до категорії особливо тяжких, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.
Слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність встановлених на досудовому розслідуванні ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 5 частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, дані ризики наявні та існують.
Щодо доводів сторони захисту, що слід обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, то слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не гарантуватиме виконання покладених на підозрюваного обов`язків, оскільки підозрюваний, мешкаючи за однією адресою з безпосереднім свідком кримінального правопорушення, яка є його дружиною, може вплинути на неї з метою зміни показань, наданих під час досудового розслідування, а також усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинення кримінального правопорушення у виді позбавлення волі, незважаючи на покладені на нього обов`язки, може покинути місце свого проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності.
За таких обставин суд не вбачає підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Таким чином, доводи захисту не дають достатніх підстав слідчому судді для застосування підозрюваному м`якішого запобіжного заходу і є недостатніми для гарантування належної поведінки підозрюваного та не свідчать про відсутність вказаних ризиків з огляду на конкретні обставини справи.
Отже, враховуючи, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування, прокурором доведено наявність ризиків, які існують та дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, то слідчий суддя доходить висновку, що більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не виправдовує себе та не зможе забезпечити цілей кримінального провадження і не зможе запобігти встановленим судом ризикам.
При цьому обрання інших запобіжних заходів також є неможливим в силу наступних обставин.
Обрання запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, на думку слідчого судді, в даному випадку є неможливим, оскільки до органів досудового розслідування та до суду не надходили заяви від жодних осіб про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 Кримінального процесуального кодексу України і зобов`язуються, за необхідності, доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.
Запобіжний захід у вигляді особистої поруки також буде неефективним з огляду на те, що істотною відмінністю цього запобіжного заходу від особистого зобов`язання є те, що реалізація особистої поруки передбачає менше обмеження прав і свобод підозрюваного, ніж інші запобіжні заходи, зокрема, особисте зобов`язання, яке також, на думку слідчого судді, в даному конкретному випадку не спроможне забезпечити досягнення цілей у кримінальному провадженні та нівелювати наявні ризики.
Обрання запобіжного заходу суто у вигляді застави, а не як альтернативного запобіжного заходу є неможливим з огляду на те, що слідчому судді не представлено відомостей щодо наявності у підозрюваного постійного місця роботи або джерел його доходів, відсутні особи, які б могли внести кошти на спеціальний рахунок з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а тому такий запобіжний захід як застава буде завідомо непомірним для нього.
Отож відсутні достатні підстави слідчому судді для застосування підозрюваному іншого запобіжного заходу ніж тримання під вартою і є недостатніми для гарантування належної поведінки підозрюваного та не свідчать про відсутність вказаних ризиків з огляду на конкретні обставини справи.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує і превентивний характер такого запобіжного заходу, тяжкість злочину, характеризуючи особу підозрюваного дані, стан здоров`я, те що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, зважає на те, що під час досудового слідства встановлено, а в судовому засіданні підтверджено наявність ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, та відтак приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та встановлені у судовому засіданні, застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання згаданих ризиків і є співмірним та доцільним задля забезпечення дієвості даного кримінального провадження.
У той же час обставини, що зазначені захисником підозрюваного, не можуть бути підставою для відмови в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, оскільки дані обставини є такими, які характеризують підозрюваного, і не виключають наявність ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, і самі по собі є недостатніми для гарантування належної поведінки підозрюваного з огляду на конкретні обставини справи.
Разом із тим при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом (частина третя статті 183 Кримінального процесуального кодексу України).
При цьому, згідно пункту 1 частини четвертої статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства, тому слідчий суддя приходить до висновку, що розмір застави слід не визначати.
Підсумовуючи все вищенаведене, слідчий суддя вважає, що поза розумним сумнівом більш м`які запобіжні заходи не зможуть у повній мірі запобігти наведеним ризикам, що існують, а відтак не будуть здатними і забезпечити дієвість даного кримінального провадження, тому клопотання підлягає до задоволення і слід застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів з моменту затримання (тобто з 17 листопада 2022 року) до 15 січня 2023 року включно, але виключно в межах строку досудового розслідування без визначення розміру застави.

Виходячи з викладеного, відповідно до ст.ст. 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182-184, 193, 194,197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів до 15 січня 2023 року включно в межах строку досудового розслідування без визначення розміру застави.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з 17 листопада 2022 року
Тримання під вартою ОСОБА_5 здійснювати у Державній установі «Івано-Франківська установа виконання покарань (№12)».
Строк дії ухвали до 15 січня 2023 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає до негайного виконання після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали складений та підписаний 21 листопада 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1