Справа № 308/657/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі :

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

у складі учасників справи:

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

кримінальне провадження 1-кс/308/157/23

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Ужгороді клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000881 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця: села Нове Давидково, Мукачівського району, Закарпатської області, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого вироком Ужгородського міськрайонного суду від 04.03.2022 року у вигляді обмеження волі строком на 3 роки на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування призначеного покарання у вигляді обмеження волі,-

встановив:

13 січня 2023 року слідчий СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням погодженим прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000881 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.08.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що 07 липня 2022 року, близько 18 год. 06 хв. ОСОБА_4 не зважаючи на викладене, діючи умисно, в умовах воєнного стану, таємно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи настання цих наслідків, із корисливих мотивів, з метою особистої наживи та збагачення за рахунок викраденого чужого майна, шляхом вільного доступу з підсобного приміщення, яке розташоване в 3-му під`їзді за адресою АДРЕСА_3 здійснив крадіжку велосипеда чорно-синього кольору зібраного вручну на базі гірського велосипеда марки «AZIMUT RACE D26», що належав потерпілій ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканці АДРЕСА_4 , згідно висновку експерта від 30.08.2022 №СЕ-19/1074-22/7158-ТВ ринкова вартість велосипеда марки «AZIMUT RACE D26» бувшого у використанні з врахуванням ознак зносу станом цін на 07 липня 2022 року становить 4764 грн. 00 коп.

Таким чином, ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, тобто таємне викрадення майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від 07.07.2022 року; протоколом огляду місця події від 07.07. 2022 року; поясненням гр. ОСОБА_4 ; вимогою УІТ ГУНП в Закарпатській області; протоколом огляду відеозапису від 28.08.2022 року; протоколом огляду відеозапису від 29.08.2022 року; протоколом огляду відеозапису від 29.08.2022 року.

30 серпня 2022 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

30 вересня 2022 року постановою слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , що погоджена прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 зупинено досудове розслідування та оголошено підозрюваного в розшук.

12 січня 2023 року постановою слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 відновлено досудового розлідування.

Згідно п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а тому в сторони обвинувачення виникла необхідність у застосуванні відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_4 , вчинив кримінальне правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке законом про кримінальну відповідальність передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, постійного місця роботи не має, відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме встановлено, що:

- ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду,

- ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні,

- ОСОБА_4 може іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню,

- ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Приймаючи до уваги вищевикладене та те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, є достатньо підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, з метою запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню вважаю, що будь-який інший запобіжний захід не пов`язаний з домашнім арештом, не буде достатнім для забезпечення підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити таке з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_4 проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не заперечував, від участі захисника в судовому засіданні відмовився, зазначив, що офіційно ніде не працює.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшла до наступних висновків.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризиків.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені першою ст.177 КПК.

30 серпня 2022 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри містить у собі два аспекти. Перший стосується питання права: підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Другий стосується питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення. У Рішенні Нечипорук і Йонкало проти України(п. 175) ЄСПЛ вкотре повторив, що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» буде залежати від усіх обставин справи (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom (Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства).

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

При дослідженні доданих до клопотання доказів, суд приходить до висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Обґрунтованість підозри стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документами, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри, зокрема: протоколом прийняття заяви від 07.07.2022 року; протоколом огляду місця події від 07.07. 2022 року; поясненням гр. ОСОБА_4 ; вимогою УІТ ГУНП в Закарпатській області; протоколом огляду відеозапису від 28.08.2022 року; протоколом огляду відеозапису від 29.08.2022 року; протоколом огляду відеозапису від 29.08.2022 року.

Відповідно до частин 1, 2 статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запропонований запобіжний захід (домашній арешт) пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що домашній арешт вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рішення Великої Палати у справі Buzadji проти Республіки Молдова від 5 липня 2016 року, заява № 23755/07, параграф 104). Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Основними ризикам, на які посилається сторона обвинувачення у даному клопотанні є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя врахував наявність ризиків, передбачених пунктами п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК, а саме можливість переховуватися від органів досудового розслідування, суду, можливість незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, можливість вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вагомість наявних доказів, а також тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , особу підозрюваного, наявність постійного місця проживання, вік, наявність судимостей, а також той факт, що останній ніде офіційно не працює.

На підставі наведеного, зважаючи на необхідність дотримання цілей та загальних засад кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до переконання, що мета застосування запобіжного заходу буде досягнута шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а тому клопотання слідчого, погоджене прокурором, про обрання запобіжного заходу слід задовольнити.

Разом з тим слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити частково, та запобіжний захід обрати в межах досудового розслідування тобто до 11.02.2023 року, а не на 60 днів, як того просить орган досудового розслідування.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.176, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 310, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування тобто до 11 лютого 2023 року.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом;

Строк дії ухвали про перебування під домашнім арештом - до 11 лютого 2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання вищезазначених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 18 січня 2023 року о 16 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1