ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2880/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" грудня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , за матеріалами кримінального провадження № 0004399 відомості про яке внесено до ЄРДР від 27.12.2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, українки, громадянки України, не заміжньої, тимчасово не працюючої, з повною вищою освітою, маючої на утриманні трьох дітей: ОСОБА_7 , 2015 р.н., ОСОБА_8 , 2007 р.н., ОСОБА_9 , 2018 р.н., зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судиму 09.12.2021 Деснянським районним судом м. Києва за ч. 2. ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у вигляді 1 року позбавлення волі та на підставі ст. 75 КК України звільненої від відбування покарання строком на 1 рік з випробовуванням з покладенням обов`язків передбачених ст. 76 КК України; 31.01.2022 р. до Дарницького районного суду м. Києва направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 185 КК України, 17.11.2022 до Дарницького районного суду м. Києва направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з процесуальним керівником - прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 за матеріалами вказаного кримінального провадження, посилаючись на ризики переховування підозрюваною від органу досудового розслідування та/або суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, вплив на свідків у цьому криманільному провадженні.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києвіперебуває вказане кримінальне провадження.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимою за вчинення майнових злочинів, належних висноків для себе не зробила та звнову повторно вчинила корисливий злочин.

Так, ОСОБА_4 , 27.12.2022 року о 17 год. 30 хв., перебуваючи в магазині «Територія мінімальних цін», розташованого в приміщенні торгового центру за адресою: м.Київ, пр. Бажана, 40, умисно з корисливих спонукань вирішила викрасти чуже майно: штани чоловічі вартістю 649 грн. 00 коп. (без ПДВ), джемпер вартістю 699 грн. (без ПДВ), джемпер вартістю 799 грн. (без ПДВ), всього на загальну суму 2 147 грн. 00 коп. (без ПДВ), проте була викрита працівниками магазину в коридорі торгового центру разом з товаром, який вона намагалась таємно викрасти.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні закінченого замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинено повторно, в умовах воєнного стану, тобто виконала усі дії, які вважала за необхідне для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від її волі, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 15 ч.4 ст. 185 КК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу, посилаючись на ризики, визначені ст. 177 КПК України - переховування підозрюваною від органу досудового розслідування та/або суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, вплив на свідків у цьому криманільному провадженні.

Підозрювана та її захисник просили застосувати більш м"який запобіжний захід, не пов"язаний із триманням під вартою - домашній арешт у нічний час доби, водночас підозрювана визнала вину у вчиненні злочину, у якому підозрюється, щиро розкаюється. Пояснила, що вчинила злочин з підстав складного матеріального становища, має на утриманні трьох дітей: одного неповнолітнього, двох малолітніх. Зазначила, що матиме належну процесуальну поведінку під час досудового розслідування, з"являтиметься до слідчого за першою вимогою, вважаючи, що підстав для застосування найсуворішого запобіжного заходу - тримання під вартою немає.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з"ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваної, проаналізувавши надані строною обвинувачення доказів підозри, у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 року № 2102-IX, із 05 г. 30 хв. 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан.

Наявність підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого злочину, передбаченого ч.4 ст. 15 ч.4 ст. 185 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами у їх сукупності, визнанням вини підозрюваною.

ОСОБА_4 затримано 27.12.2022 року о 20 год. 32 хв. у порядку ст. 208 КПК України.

28.12.2022 року ОСОБА_4 в рамках вказаного кримінального провадження

повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 15 ч.4 ст. 185 КК України.

Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченогоч.4 ст. 15 ч.4 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, що згідно ст. 12 КК України, є тяжким злочином.

Наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу відносно такого підозрюваного.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991 року).

Слідчий суддя враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п. 80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у ч. 2 ст. 183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до положень ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа та інші.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також ризиків, дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, що зазначені в ч. 1 цієї статті, що є підставою для застосування до неї запобіжного заходу.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, адже розумніння наслідків покарання може вплинути на зміну її процесуальної поведінки, й оскільки вона раніше судима за майновий злочин, на шлях виправлення не стала, може вчинити інший злочин.

Слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування здобуті дані про наявність такого ризику як можливість переховуватися від органів досудового розслідування так суду. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977 / 96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Крім того, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування доведений і такий ризик, як можливість вчинити інший злочин.

Обговорюючи питання наявності ризиків щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, то існування такого ризику є цілком ймовірним. Так, підозрювана є раніше не судимою особою, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до 8 років, усвідомлення наслідків покарання. Відтак наведене є достатньо вагомими підставами для прийняття підозрюваною спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування, а також вичнити інший злочин.

З урахування встановлених обставин, слідчий суддя приходить до висновку про те, що прокурор не довів дійсні підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу до такої підозрюваної, яка є багатодітною матір`ю, злочин не доведа до кінця, внаслідок чого майнової шкоди потерпілому не завдано, а саме тримання під вартою, й вважає, що запобіжний захід - цілодобовий домашній арешт забезпечить належну процесуальну поведінку вказаної підозрюваної з урахуванням обставин правопорушення, особи підозрюваної.

Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Разом з тим, клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про вплив на свідків, те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Доводи, які зазначені в клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу щодо можливості впливу на свідків, не знайшли свого підтвердження, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування найсуворішого запобіжного заходу - тримання під вартою.

Відповідно до частини 4 статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За вказаних обставин, надавши оцінку усім наданим сторонами доказам, та з урахуванням даних про особу підозрюваної, сімейного і матеріального стану, відсутність завданих збитків, внаслідок вчиненого нею незакінченого злочину та її щире каяття, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування найсуворішного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, водночас враховуючи вказані обставини, вважає, що такий запобіжний захід, як цілодобовий домашній арешт строком на два місяці забезпечить дотримання підозрюваною процесуальних обов`язків під час досудового слідства.

Відповідно до ч. ч. 1 - 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим ( ч. 6 ст. 181 КПК України) .

Пунктом 3 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод визначено право заарештованого на розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження, таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

На думку слідчого судді період часу домашнього арешту щодо такої підозрюваної, яка має судимість за вчинення майнового злочину, має бути цілодобий, а не у нічний час доби, як вважає сторона захисту, що не порушує норми Європейської конвенції з прав людини та практику Європейського суду з цих питань, й обґрунтування сторони захисту в цій частині, жодним чином вказані висновки не спростовують.

Норма статті 194 КПК України передбачає необхідність визначення обов`язків, з передбачених цією статтею, які будуть покладені на підозрювану.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 183 - 184, 193 - 194, 206, 369 - 372, 376 КПК України, з урахуванням Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, слідчий судя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , за матеріалами кримінального провадження № 0004399 відомості про яке внесено до ЄРДР від 27.12.2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, українки, громадянки України, не заміжньої, тимчасово не працюючої, з повною вищою освітою, маючої на утриманні трьох дітей, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судиму 09.12.2021 р. Деснянським районним судом м. Києва за ч. 2. ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у вигляді 1 року позбавлення волі та на підставі ст. 75 КК України звільненої від відбування покарання строком на 1 рік з випробовуванням, з покладенням обов`язків передбачених ст. 76 КК України; 31.01.2022 р. до Дарницького районного суду м. Києва направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 185 КК України; 17.11.2022 до Дарницького районного суду м. Києва направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 (два) місяці, тобто до 28 лютого 2023 року включно.

Зважаючи на застосований запобіжний захід - цілодобовий домашній арешт, негайно звільнити підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово без дозволу слідчого, прокурора або суду,

- не спілкуватись зі свідками, потерпілим у даному кримінальному провадженні.

Визначити строк дії ухвали - два місяці, тобто до 28 лютого 2023 року включно.

Контроль за поведінкою підозрюваного покласти на слідчого, прокурора.

Підозрюваному письмово під розпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити про те, що в разі невиконання покладених цією ухвалою зобов`язань до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0, 25 розміру мінімальної заробітної плати до 2-х розмірів мінімальної заробітної плати.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному негайно після її оголошення (ч.5 ст.196 КПК України).

Копію ухвали направити до управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві за місцем проживання підозрюваної для постановки Шитої Ольги Борисівн. на облік та здійснення контролю за виконанням нею ухвали суду.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч. 4 ст. 181 КПК України).

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: