БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/262/22
Провадження № 1-кс/497/61/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.01.23 року м. Болград

Слідчий суддя Болградського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3

його представника адвоката ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах свідка ОСОБА_3 на постанову слідчого про відмову захиснику в участі в допиті свідка,

ВСТАНОВИВ:

До Болградського районного суду Одеської області 17.01.2023 року надійшла названа скарга захисника ОСОБА_4 в інтересах свідка ОСОБА_3 , згідно якої захисник просить скасувати постанову слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 від 09.01.2023 року та зобов`язати слідчого вчинити певну дію, а саме: проводити досудове розслідування за участю захисника ОСОБА_4 при здійсненні процесуальних дій зі свідком ОСОБА_3 .

В обґрунтування скарги адвокат ОСОБА_4 стверджує, що слідчим СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 винесено постанову 09.01.2023 року, якою відмовлено йому, захиснику ОСОБА_4 в участі при допиті свідка ОСОБА_3 в кримінальному провадження №0000004 від 11.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України.

Підставою для відмови в цьому допуску на думку слідчого стало те, що:

- він захисник представляє інтереси інших свідків (перелік наводиться) в цьому кримінальному провадженні,

- а також те, що він є близьким родичем свідка ОСОБА_7 , а тому у нього адвоката виник конфлікт інтересів.

- свідок ОСОБА_7 , знаходячись на посаді голови Криничненської сільської ради, перешкоджає досудовому розслідуванню у даному кримінальному провадженні, а участь адвоката ОСОБА_4 під час допитів свідків, є не чим іншим, як одним з видів контролю над свідками та показами, які вони надають органу досудового розслідування;

- наявність розбіжностей у показах свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , які дають підстави органу досудового розслідування відпрацьовувати нову версію.

На спростування такого висновку слідчого, адвокат вказує, що відповідно до п.2 ч.1 статті 66 КПК України, свідок має право користуватися під час давання показань та участі у проведенні інших процесуальних дій правовою допомогою адвоката, повноваження якого підтверджуються згідно з положеннями статті 50 цього Кодексу.

Процесуальні норми КПК України не встановлюють будь які обмеження стосовно кількості свідків, яким може бути надана правова допомога одним захисником в одному кримінальному досудовому провадженні при відсутності між ними протиріччя.

Свідок ОСОБА_7 є рідним братом його дружини ОСОБА_17 , та до визначених КПК осіб - близькі родичі та члени сім`ї не відноситься.

Виконання договору про надання правової допомоги між свідком ОСОБА_3 та ним, захисником ОСОБА_4 не суперечить інтересам адвоката, його професійним обов`язкам адвоката, а також відсутні інші обставини, що можуть призвести до конфлікту інтересів.

З цих підстав просив постанову слідчого скасувати.

Ухвалою Болградського районного суду Одеської області від 18.01.2023 року було відкрито провадження за даною скаргою, та призначено судовий розгляд на 11:00 годину 20.01.2023 року.

В судовому засіданні:

- заявник ОСОБА_3 пояснив, що він працює електриком в Криничненській сільській раді Болградського району Одеської області, був членом комісії, яка проводила службове розслідування за фактом втрати тендерної документації в Криничненській сільській раді. Адвоката ОСОБА_4 знає досить давно, і ніхто йому не рекомендував укладати договір саме з цим адвокатом. Тиску на нього ніхто не вчиняв, і не консультував щодо надання показів слідчому. Тому коли йому вручили повістку про необхідність прибуття для допиту до слідчого, він скористався своїм правом та звернувся про правову допомогу саме до адвоката ОСОБА_4 .. Він знає, що адвокат надає правову допомогу іншим свідкам, які були допитані слідчим, і вважає, що це не може бути перешкодою для надання йому правової допомоги цим адвокатом.

На запитання прокурора, ОСОБА_3 пояснив, що йому відомо про те, що адвокат ОСОБА_4 представляє інтереси ОСОБА_15 , якій було винесено догану комісією за втрату документів. Його, ОСОБА_3 жодним чином не бентежить, що адвокат ОСОБА_4 представляє інтереси як членів цієї комісії, голови комісії, ОСОБА_15 , та інших осіб, і він повністю довіряє адвокату та наполягає, щоб адвокат був допущений для представлення його інтересів під час допиту в кримінальному провадженні.

- захисник підтримав доводи, викладені в скарзі, та просив її задовольнити. Пояснив, що постанова слідчого є необґрунтованою, жодних обставин, які могли б свідчити про наявність у нього, як адвоката конфлікту інтересів під час надання правової допомоги свідку ОСОБА_3 під час його допиту на стадії досудового розслідування в даному кримінальному провадженні не наведено. Повідомити про конфлікт інтересів це його обов`язок у разі якщо такий дійсно буде.

Розбіжності, які на думку органу досудового розслідування, наявні у показах свідків, представником яких він є, не є суттєвими, оскільки не протирічать один одному, жоден із допитаних свідків не спростовував і не заперечував факту реконструкції спортивного майданчика, а тому не призводять до конфлікту інтересів

- слідчий наполягав на відмові в задоволенні скарги, оскільки винесена ним постанова є обґрунтованою, законною, а підстав для її скасування не має.

- прокурор ОСОБА_18 звернув увагу, що дійсно адвокат ОСОБА_4 не входить до кола осіб: близьких родичів чи членів сім`ї, визначених ст.3 ч.1 п.1 КПК України, однак все ж таки є родичем ОСОБА_7 . Під час досудового розслідування в результаті НСРД встановлено, що ОСОБА_7 здійснював тиск і вплив на свідка ОСОБА_15 - секретаря Криничненської сільської ради, надавав їй поради яким чином відповідати на запитання слідчого і прокурора, і вимагав звітності за результатами проведеного допиту. А тому зазначене свідчить, що останній намагається контролювати весь хід досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні аби уникнути відповідальності, а захисник як родич може йому повідомляти про обставини, які йому можуть бути відомі під час надання ним правової допомоги свідкам, в показах яких маються розбіжності. На думку прокурора наявний конфлікт інтересів при надання правової допомоги адвокатом ОСОБА_4 свідкам в цьому кримінальному провадженні, а тому він не може бути допущений до участі під час їх допиту.

Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали, які долучені до скарги, заслухавши пояснення присутніх осіб, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 2 ст. 22 КПК України встановлено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п.п ч.1 статті 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудової о розслідування.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000004 від 11.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України.

Процесуальне керівництво в цьому кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Болградської окружної прокуратури.

Наразі жодній особі в цьому кримінальному провадження не повідомлено про підозру.

09.01.2023 року слідчим СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 винесено постанову про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 про допуск його до участі у якості захисника ОСОБА_3 ..

З дослідженого тексту постанови не вбачається жодного посилання слідчого на обставини, які свідчать про наявний у адвоката ОСОБА_4 конфлікт інтересів при наданні правової допомоги свідку ОСОБА_3 окрім як укладення договорів ще з іншими 11-ю свідками в цьому кримінальному провадженні та родинні відносини зі свідком ОСОБА_7 .

В постанові слідчий посилається на те, що свідок ОСОБА_7 , знаходячись на посаді голови Криничненської сільської ради, перешкоджає досудовому розслідуванню у даному кримінальному провадженні, а участь адвоката ОСОБА_4 під час допитів свідків, є не чим іншим, як одним з видів контролю над свідками та показами, які вони надають органу досудового розслідування.

Свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_19 та ОСОБА_14 на запитання коли були розпочаті та завершені роботи з реконструкції спортивного майданчик з міні-футболу зі штучним покриттям, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , пояснили, що дані роботи були розпочаті у листопаді 2021, а завершені до Нового 2022 року.

В свою чергу свідки ОСОБА_15 та ОСОБА_16 на те ж запитання пояснили, що роботи були розпочаті у вересні 2021 року, а завершені до кінця 2021 року.

Вказані розбіжності у показах свідків неможливо вважати формальними, оскільки вони дають підстави органу досудового розслідування відпрацьовувати нову версію, а саме те, що реконструкційні роботи були розпочаті до фактичного обрання переможця тендеру та підписання з ним договору від 22.11.2022.

Це єдині розбіжності, які були встановлені слідчим під час допиту усіх перелічених свідків.

08.11.2022 року слідчим суддею було розглянуто скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах свідка ОСОБА_20 на постанову прокурора про відмову захиснику в участі в допиті свідка (єдиний унікальний № 497/262/22, провадження № 1-кс/497/871/22), де в судовому засіданні слідчим суддею було досліджено протоколи допитів свідків слідчим СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_21 за участю захисника ОСОБА_4 : ОСОБА_8 17.10.2022 року, ОСОБА_9 17.10.2022року; ОСОБА_10 17.10.2022 року, ОСОБА_11 17.10.2022 року, ОСОБА_15 17.10.2022 року, ОСОБА_12 17.10.2022 року, ОСОБА_19 17.10.2022 року, ОСОБА_14 17.10.2022 року, ОСОБА_22 17.10.2022 року.

Усім переліченим свідками були поставлені ідентичні питанні, на які свідки надали свої відповіді. Жодних протирічь в показах цих свідків не вбачається, окрім як в даті початку реконструкції спортивного майданчика.

Також слідчим суддею були досліджені протоколи допитів свідків прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_6 :

- ОСОБА_14 17.06.2022 року, згідно ст.63 Конституції України відмовилась від дачі свідчень. Захисник участі не приймав;

- ОСОБА_14 12.09.2022 року без участі захисника, відповіді були надані на питання прокурора інші, ніж ті, що ставилася свідкам слідчим 17.10.2022 року;

- ОСОБА_14 05.10.2022 року за участю захисника ОСОБА_23 , питання були задані відмінні від питань, поставлених слідчим вище переліченим свідкам;

- ОСОБА_7 17.06.2022 року без участі захисника, згідно ст.63 Конституції України від дачі свідчень відмовився;

- ОСОБА_7 19.08.2022 року без участі захисника під відеозапис. Які питання були поставлені свідку, слідчий суддя позбавлений був можливості дослідити, оскільки такий запис надано не було;

- ОСОБА_7 26.09.2022 року без участі захисника. На частину запитань свідок відмовився надавати відповіді згідно ст.63 Конституції України, на іншу частину надав відповіді, які не співпадають з запитаннями, що були поставлені слідчим під час допиту вище перелічених свідків;

- ОСОБА_19 05.10.2022 року за участю захисника ОСОБА_23 , питання повністю відрізняються від тих, що були поставлені слідчим перед вище переліченим свідками.

17.10.2022 року слідчим СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області був допитаний свідок ОСОБА_24 без участі захисника, який надав відповіді на запитання, як інші свідки, що були допитані цим же слідчим 17.10.2022 року.

За результатами досліджених протоколів допиту, слідчим суддею не вбачалося протирічь в показаннях усіх перелічених свідків.

Разом з цим, слідчий суддя вважає, що покази усіх свідків можуть бути перевірені органом досудового розслідування згідно наявних в кримінальному провадженні доказів з метою їх підтвердження чи спростування.

А ні слідчий, а ні прокурор не позбавлені права здійснити повторний допит свідків, для з`ясування необхідних обставин для встановлення істини в цьому кримінальному провадженні.

Щодо посилання прокурора на витяг з додаткового протоколу до протоколу №2450 за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікацій мереж (контроль за телефонними розмовами) як доказ вчинення тиску ОСОБА_7 на свідка ОСОБА_14 , то слідчий суддя розцінює його критично.

Главою 21 КПК України визначено вимоги до негласних слідчих (розшукових) дій.

Негласні слідчі (розшукові) дії це різновид слідчих (розшукових) дій, відомості про факт та методи проведення яких не підлягають розголошенню, за винятком випадків, передбачених КПК (частина перша ст.246 КПК України.

Одним із видів негласних слідчих (розшукових) дій відповідно до Інструкції про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні, є: аудіо-, відеоконтроль особи (ст. 260 КПК України) - полягає в негласній (без відома особи) фіксації та обробці із використанням технічних засобів розмови цієї особи або інших звуків, рухів, дій, пов`язаних з її діяльністю або місцем перебування тощо.

Юридичними підставами для проведення негласних слідчих (розшукових) дій є наявність прийнятого уповноваженою особою і у встановленому на те порядку процесуального рішення про проведення негласних слідчих (розшукових) дій . Таке рішення має бути оформленим у вигляді постанови слідчого, прокурора, ухвали слідчого судді (частина третя ст.110, ст.251 КПК, частини третя і четверта ст.248 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 252, ч.1 ст. 104 КПК України, в протоколі про проведення негласної слідчої (розшукової) дії всі обставини про хід негласної слідчої (розшукової) дії мають бути зафіксовані.

До фіксації негласних слідчих (розшукових) дій висуваються загальні вимоги.

Форми фіксування:

-складання протоколу негласних слідчих (розшукових) дій , до якого в разі необхідності долучаються додатки;

-фіксація за допомогою технічних засобів відомостей на носієві інформації.

Суворе додержання положень КПК України під час здійснення процесуальних дій в кримінальному провадженні є прямим обов`язком керівника органу досудового розслідування, слідчого, прокурора, оперативного співробітника під час вчинення процесуальних дій в кримінальному провадженні. Законом не допускається не додержання, чи додержання не в повному обсязі положень кримінального процесуального законодавства України співробітником правоохоронного органу. Дана обставина є надзвичайно важливою для подальшого вирішення судом питання щодо допустимості отриманих в кримінальному провадженні доказів.

Разом з цим, прокурором не надано доказів того, що негласні слідчі (розшукові) дії взагалі проводилися, і проводилися з суворим дотриманням КПК України.

Жодних інших доказів на підтвердження неможливості адвокатом ОСОБА_4 бути представником свідка ОСОБА_3 під час його допиту в кримінальному провадженні №0000004 від 11.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України в зв`язку з наявністю конфлікту інтересів, слідчому судді надано не було.

Аналізуючи обставини, на які посилався слідчий в постанові про відмову у допуску захисника до процесуальної дії зі свідком ОСОБА_3 , заслухавши пояснення присутніх сторін під час судового розгляду, приймаючи до уваги доводи ОСОБА_3 , слідчий суддя дійшов до висновку про безпідставність винесеної слідчим постанови.

Правове регулювання запобігання виникненню конфлікту інтересів в Україні зосереджено в нормах Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі Закон) та Правилах адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09.06.2017 року, зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року 15.02.2019 року (далі - ПАЕ).

Відповідно до ч.1 ст.4 закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Уникнення конфлікту інтересів є одним з основних принципів здійснення адвокатської діяльності.

Пунктом восьмим статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та частиною першою статті 9 Правил адвокатської етики конфлікт інтересів визначається як суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками, наявність якої може вплинути на об`єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійних обов`язків, а також на вчинення чи невчинення ним дій під час здійснення адвокатської діяльності.

Підстави для відмови в укладенні договору про надання правової допомоги викладені у частині першій статті 28 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», якою визначено, що адвокату, адвокатському бюро або адвокатському об`єднанню забороняється укладати договір про надання правової допомоги у разі конфлікту інтересів. Адвокату забороняється укладати договір про надання правової допомоги і він зобов`язаний відмовитися від виконання договору, укладеного адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, у разі, якщо:

1) доручення на виконання дій виходять за межі професійних прав і обов`язків адвоката;

2) результат, досягнення якого бажає клієнт, або засоби його досягнення, на яких він наполягає, є протиправними, суперечать моральним засадам суспільства, присязі адвоката України, правилам адвокатської етики;

3) адвокат брав участь у відповідному провадженні, і це є підставою для його відводу згідно з процесуальним законом;

4) виконання договору про надання правової допомоги може призвести до розголошення адвокатської таємниці;

5) адвокат є членом сім`ї або близьким родичем посадової особи, яка брала або бере участь у господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справи про адміністративне правопорушення, щодо яких до адвоката звертаються з пропозицією укладення договору про надання правової допомоги;

6) виконання договору може суперечити інтересам адвоката, членів його сім`ї або близьких родичів, адвокатського бюро або адвокатського об`єднання, засновником (учасником) якого він є, професійним обов`язкам адвоката, а також у разі наявності інших обставин, що можуть призвести до конфлікту інтересів;

7) адвокат надає правову допомогу іншій особі, інтереси якої можуть суперечити інтересам особи, яка звернулася щодо укладення договору про надання правової допомоги.

Статтею 46 КПК України встановлені загальні правила участі захисника у кримінальному провадженні, так пунктом встановлено що: Захисник не має права взяти на себе захист іншої особи або надавати їй правову допомогу, якщо це суперечить інтересам особи, якій він надає або раніше надавав правову допомогу.

Пунктом 1 частини другої статті 78 КПК України передбачено підстави для відводу захисника: особа не має права брати участь у цьому ж кримінальному провадженні як захисник або представник також у випадку якщо вона у цьому провадженні надає або раніше надавала правову допомогу особі, інтереси якої суперечать інтересам особи, яка звернулася з проханням про надання правової допомоги.

Свідок, згідно пункту 2 частини першої статті 66 КПК України, має право користуватися під час давання показань та участі у проведенні інших процесуальних дій правовою допомогою адвоката, повноваження якого підтверджуються згідно з положеннями статті 50 цього Кодексу (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю; ордер, договір із захисником або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги).

Частинами 2 5 статті 9 Правил адвокатської етики передбачається, що адвокат без письмового погодження з клієнтами, щодо яких виник конфлікт інтересів, не може представляти або захищати одночасно двох або більше клієнтів, інтереси яких є взаємно суперечливими, або вірогідно можуть стати суперечливими, а також за таких обставин надавати їм професійну правничу (правову) допомогу. У разі отримання адвокатом конфіденційної інформації.

У випадку, коли в процесі виконання доручення клієнта адвокат дізнався про існування конфлікту інтересів між інтересами цього та інших клієнтів, а також інших осіб за обставин, зазначених у статтях 20 та 22 Правил, він повинен розірвати договір з клієнтом (чи кількома з клієнтів) та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, якщо не буде отримано відповідної письмової згоди клієнта (клієнтів) або осіб, зацікавлених у збереженні конфіденційної інформації, на подальше представництво його (їх) інтересів цим адвокатом або на розголос конфіденційної інформації (ст.34 ПАЕ).

Особливістю адвокатської діяльності є те, що остання здійснюється переважно в конфліктному середовищі, де так чи інакше перетинаються інтереси учасників відносин. При цьому саме на адвоката покладено обов`язок представництва інтересів своїх клієнтів у відносинах з іншими особами. Трапляються випадки, коли адвокат, намагаючись добросовісно виконати свої обов`язки, опиняється в ситуації, коли інтереси його клієнтів можуть суперечити один одному, або навіть інтересам самого адвоката. Відповідно, розуміння і дотримання етичних вимог, які висуваються до адвоката, допоможе останньому запобігти виникненню конфлікту інтересів, а у разі виникнення усунути його.

Враховуючи наведене вище, слідчий суддя вважає, що кожен адвокат, приймаючи рішення про укладення договору про надання правової допомоги з клієнтом щодо його захисту або представництва, повинен впевнитися, що відсутній конфлікт інтересів у розумінні відповідних норм Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики та що результати надання професійної правничої (правової) допомоги не будуть протиправними та відповідатимуть вимогам процесуального законодавства відповідного виду судочинства.

Дотримання адвокатом принципу неприпустимості конфлікту інтересів забезпечується на всіх етапах діяльності адвоката.

Порушення адвокатом одного із основних принципів здійснення адвокатської діяльності: уникнення конфлікту інтересів, має наслідком його дисциплінарну відповідальність у порядку, встановленому законом «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Таким чином, жодною нормою КПК України не передбачено право слідчого чи прокурора не допустити захисника до проведення тої чи іншої процесуальної дії в кримінальному провадженні, в тому числі під час допиту свідка.

Доводи слідчого, що викладені в постанові від 09.01.2023 про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 про допуск його до участі у якості захисника свідка ОСОБА_3 - не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної скарги, а тому скарга захисника ОСОБА_4 в інтересах свідка ОСОБА_3 - підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.303, 305-307 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу захисника ОСОБА_4 подану в інтересах свідка ОСОБА_3 на постанову слідчого про відмову у допуску захисника до участі в допиті свідка задовольнити.

Скасувати постанову слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 від 09.01.2023 про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 про допуск його до участі у якості представника свідка ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого проводити досудове розслідування за участю захисника ОСОБА_4 при здійсненні процесуальних дій зі свідком ОСОБА_3 .

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.???

Повний текст даного судового рішення складено і проголошено 24.01.2023 року о 13:00 годині.

Слідчий суддя: ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? С.В.Кодінцева