Справа №:755/9646/22
Провадження №: 1-кп/755/1392/22
"08" грудня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_5
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,
у судовому засіданні суд поставив на обговорення питання доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 .
При обговоренні питання прокурор просив продовжити строк тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_5 мотивуючи тим, що ризики які були при обранні запобіжного заходу передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшились, тому вважає за доцільне продовжити запобіжний захід, який забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Захисник заперечив проти продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 . Зазначив, що ризики формальні, і немає жодного підґрунтя продовжувати такий захід. З огляду на те, що обвинувачений, зареєстрований та проживає в м. Києві, має на утриманні матір, просив застосувати відносно обвинуваченого цілодобовий домашній арешт з носінням браслету особисте зобов`язання аби ОСОБА_5 мала можливість працювати.
Обвинувачений підтримав свого захисника.
Суд вислухавши думку учасників судового розгляду приходить до наступного:
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
За приписами статті 177 КПК України підставою як для застосування, так і для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.
Згідно положень ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також інші обставини зазначені в законі.
При вирішені даного питання, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів, та потребує від суду більшої суворості в оцінці порушених цінностей суспільства.
Відповідно до положень ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (надалі - Конвенція) нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення. Обмеження, дозволені згідно з цією Конвенцією щодо зазначених прав і свобод, не застосовуються для інших цілей ніж ті, для яких вони встановлені.
Суд вважає, що зазначені у промові прокурора ризики продовжують існувати, з огляду на обставини кримінального правопорушення та тяжкість інкримінованого обвинуваченому правопорушення.
Разом з тим, доводи сторони захисту вказані висновків спростовують, і посилання на позитивні характеристики підозрюваного та його сталі соціальні зв`язки можуть бути підставою для застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме цілодобовий домашній арешт з покладенням на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язків передбачених частиною 5 ст. 194 КПК України.
Суд також враховує особу обвинуваченого, вік та стан його здоров`я, майновий стан, відсутність або наявність судимостей, тому враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 199, 331, 372, 376, 392 КПК України, суд,
У задоволенні клопотання прокурора -відмовити
Змінити запобіжний захід обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на нього обов`язки, які передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України :
не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово, щоденно, без дозволу слідчого, прокурора, або суду, крім випадків, необхідності явки для проведення слідчих та процесуальних дій.
- прибувати до Дніпровського районного суду м. Києва за першою вимогою в судові засідання у даному кримінальному провадженні;
- не відлучатись з м. Києва без дозволу суду;
- повідомляти прокурора та суд про зміну місця свого проживання.
- носити електронний засіб контролю;
Звільнити обвинуваченого ОСОБА_5 з-під варти в залі суду у зв`язку з обранням запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою.
Роз`яснити ОСОБА_5 що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.
Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва та слідчого.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити обвинуваченому негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: