У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні за №0001120 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 Кримінального кодексу України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні за №0001120 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 Кримінального кодексу України, в якому просить з метою збереження речових доказів накласти арешт на:

1.Системний блок марки «HP» CZC520283W3N;
2.Системний блок марки «HP» CZC52324J2
3.Системний блок марки «HP» CZC2026XFL
4.Системний блок марки «HP» CZC2332L40
5.Системний блок марки «HP» CZC0101679
6.Системний блок марки «HP» CZC 050OW2D
7.Системний блок марки «HP» CZC 2161GRG
8.Системний блок марки «HP» CZC 14HDWL9
9.Системний блок марки «HP» CZC0355Z6S
10.Монітор марки «PHILIPS» моделі 223V5LSB2162 у кількості 1 шт.;
11.Монітори марки «Samsung» моделі LS22D300 кількості 9 шт.
Клопотання надійшло на адресу суду 28 вересня 2022 року поштовими засобами зв`язку. Згідно відмітки на поштовому конверті клопотання здано на пошту 19.09.2022 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що до Ужгородського РУП надійшло повідомлення на лінію «102» 18.09.2022 о 21 год. 43 хв. про те, що за адресою АДРЕСА_1 здійснюється проведення азартних ігор без ліцензії на провадження відповідного виду діяльності з організації та проведення азартних ігор за допомогою комп`ютерної техніки, на якій встановлені азартні ігри.

В ході огляду місця події, який проводився 18.09.2022 року, в приміщенні закладу де здійснюється проведення азартних ігор АДРЕСА_1 виявлено та вилучено: системний блок марки «HP» CZC520283W3N; системний блок марки «HP» CZC52324J2; системний блок марки «HP» CZC2026XFL; системний блок марки «HP» CZC2332L40; системний блок марки «HP» CZC0101679; системний блок марки «HP» CZC 050OW2D; системний блок марки «HP» CZC 2161GRG; системний блок марки «HP» CZC 14HDWL9; системний блок марки «HP» CZC0355Z6S; монітор марки «PHILIPS» моделі 223V5LSB2162 у кількості 1 шт.; монітори марки «Samsung» моделі LS22D300 кількості 9 шт.
Відповідно до постанови слідчого, від 05.09.2022 вищеперераховані предмети визнано речовими доказами у кримінальному проводженні, оскільки вони можуть містити сліди кримінального правопорушення та іншу необхідну інформацію для проведення подальшого досудового розслідування та встановлення об`єктивних обставин кримінального провадження.
Слідчий вказує, що у даному випадку необхідно накласти арешт на майно з метою збереження речових доказів.
У клопотанні зазначається, що в іншому випадку не застосувавши вказані заходи, можуть призвести до зникнення та навіть втрати слідів, предметів як речових доказів, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню. Зважаючи на те, що вказані предмети є речовими доказами по кримінальному провадженню, так як можуть мастити на собі сліди злочину, і підлягають огляду та дослідженню експертним шляхом, і з метою унеможливити знищити сліди, які могли зберегтись на вказаних предметах, необхідно накласти на них арешт.

Слідчий, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду клопотання про арешт майна, у судове засідання не з`явився. При цьому, подав заяву, відповідно до змісту якої просив розглянути клопотання про арешт майно без його участі.

Власник тимчасово вилученого майна у судове засідання не з`явився, при цьому, згідно ч.1 ст.172 КПК України неприбуття власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям учасників судового провадження фіксування кримінального провадження в суді технічними засобами не здійснювалося.
Згідно ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно з ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе лише якщо: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно змісту ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Слідчим суддею встановлено, що Ужгородським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0001120 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 Кримінального кодексу України.
Із долученого до матеріалів клопотання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0001120 слідує, що досудове розслідування у кримінальному провадженні розпочато за фактом того, що до Ужгородського РУП надійшло повідомлення на лінію «102» 18.09.2022 о 21 год. 43 хв. про те, що за адресою АДРЕСА_1 , здійснюється проведення азартних ігор без ліцензії на провадження відповідного виду діяльності з організації та проведення азартних ігор за допомогою комп`ютерної техніки, на якій встановлені азартні ігри.

З протоколу огляду місця події від 18.09.2022 року слідує, що огляд був проведений слідчим СВ Ужгородського РУП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 в період часу з 22 год. 43 хв. по 23 год. 56 хв.. Огляд проводився за адресою: АДРЕСА_1 , в гральному закладі. Під час огляду було виявлено та вилучено: монітори марки «Samsung» моделі LS22D300 кількості 9 штук; системний блок марки «HP» CZC52324J2; системний блок марки «HP» CZC520283W3N; системний блок марки «HP» CZC2332L40; системний блок марки «HP» CZC2026XFL; системний блок марки «HP» CZC0101679; системний блок марки «HP» CZC 050OW2D; системний блок марки «HP» CZC 2161GRG; системний блок марки «HP» CZC0355Z6S; системний блок марки «HP» CZC 14HDWL9; монітор марки «PHILIPS» моделі 223V5LSB2162 у кількості 1 шт..

Постановою слідчого СВ Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 19.09.2022 року вказані предмети, вилучені в ході огляду місця події, який проводився 18.09.2022 року в приміщенні закладу в м.Ужгород, вул.Бородіна, 14, визнані речовими доказами в кримінальному провадженні №0001120 від 19.09.2022 року.
Зазначене майно є тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.
Відповідно до положень ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна подано у визначений ч.5 ст.171 КПК України строк.
Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Метою поданого клопотання про арешт майна слідчий визначив збереження речових доказів
Частиною 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Речовими доказами, відповідно до ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч.3 ст.170 ЦПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Відповідно до положень ст.237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей, документів та комп`ютерних даних. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Відповідно до ч. 1 ст. 233 КПК України, ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.
Згідно з ч. 3 ст. 233 КПК України, слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.
В ч.2 ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Як вбачається з матеріалів клопотання огляд за адресою: АДРЕСА_1 , в результаті якого було вилучено майно, на яке слідчий просить накласти арешт, відбулося до постановлення ухвали слідчого судді та без добровільної згоди особи, яка ним володіє. Крім цього у клопотанні не зазначено відомостей про власника чи володільця приміщення, де проводився огляд.
Із автоматизованої системи документообігу суду «Д3» слідує, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 вересня 2022 року справа № 308/12894/22 (1-кс/308/3942/22) відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні за №0001120 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 Кримінального кодексу України, про надання дозволу на проведення обшуку.
Оскільки слідчим суддею було відмовлено у задоволенні клопотання про обшук, тому встановлені внаслідок такого огляду (обшуку) докази, а ними є речі, які є предметом розгляду клопотання про арешт майна, відповідно до вимог ч. 3 ст.233 КПК України слід вважати недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому ст.255 цього Кодексу.
Статтею 173 КПК України передбачено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Слідчий суддя зазначає, що визнання стороною обвинувачення арештованого майна речовим доказом у даному кримінальному провадженні, не може бути єдиною умовою для накладення на нього арешту.
За таких підстав, враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що слідчий не довів необхідність арешту майна з метою збереження його як речового доказу, оскільки вилучення вказаного майна відбулось з порушенням норм процесуального права і таке майно є недопустимим доказом по даному кримінальному провадженню.
У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним.
Необхідності накладення арешту на вказане майно з інших підстав, ніж забезпечення збереження речових, доказів слідчий у клопотанні не зазначав.
Відповідно до положень ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
За таких обставин, доводи клопотання про арешт майна слідчий суддя вважає необґрунтованими, а правові підстави для його застосування недоведеними, у зв`язку із чим приходить до висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити.
Відповідно до положень п.2 ч.1 ст.169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.
Керуючись ст.ст. 169,170-173, 309, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні за №0001120 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 Кримінального кодексу України, про арешт майна, - відмовити.
Повернути тимчасово вилучене майно особі, у якої воно було вилучено.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1