СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
пр.№1-кс/759/3093/22

ун.№759/12159/22

20 вересня 2022 року слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю: секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою, внесене 20.06.2022 року до ЄРДР за №0001458 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

20.09.2022 року старший слідчий Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з клопотанням, яке погоджено з прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою внесене 20.06.2021 року до ЄРДР за №0001458 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що 18.06.2022 у вечірній час доби, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , умисно заподіяв ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тяжкі тілесні ушкодження, що спричинили смерть останнього.

Так, 18.06.2022 у вечірній час доби ОСОБА_4 прийшов за місцем проживання свого знайомого ОСОБА_7 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 та останні знаходячись у кімнаті вказаної квартири почали проводити сумісне дозвілля, розпиваючи алкогольні напої.

Цього ж дня, у вечірній час доби, точного часу органом досудового розслідування не встановлено, під час розпиття алкогольних напоїв, між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 виник словесний конфлікт, в ході якого останній, будучи обуреним поведінкою ОСОБА_7 та відчуваючи до останнього раптово виниклу особисту неприязнь, вирішив спричинити йому тілесні ушкодження.

З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на умисне заподіяння тілесних ушкоджень, ОСОБА_4 , продовжуючи перебувати в кімнаті вищевказаної квартири, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, наблизився до ОСОБА_7 та почав наносити останньому хаотичні удари в область голови. Після вчинення зазначених протиправних дій, ОСОБА_4 з місця події пішов, а ОСОБА_7 19.06.2022 було госпіталізовано до КНП «Київської міської клінічної лікарні № 17».

Своїми протиправними діями, ОСОБА_4 умисно спричинив ОСОБА_7 тілесні ушкодженнями у вигляді ЗЧМТ, забою головного мозку тяжкого ступеню, гострої субдоральної гематоми в лівій лобно-тім`яно-скроневій області, набряку-набухання головного мозку, компресійно-дислокаційний синдрому, множинних забоїв, саден м`яких тканин голови. 24.06.2022, ОСОБА_7 не приходячи до тями помер. Смерть останнього настала від крововиливу під оболонки та в шлуночки головного мозку, травми тупим предметом.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 23.06.2022 підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 18.08.2022 року включно.

15.08.2022 керівником Святошинської окружної прокуратури міста Києва продовжено строк досудового розслідування до 3 трьох місяців, тобто до 22.09.2022 року.

16.08.2022 слідчим суддею Святошинського районного суду міста Києва підозрюваному ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 22.09.2022 року.

16.09.2022 року до Святошинського районного суду міста Києва, було подане клопотання про продовження строку досудового розслідування до п`яти місяців, тобто до 22.11.2022.

20.09.22 року слідчим суддею Святошинського районного суду міста Києва продовжено строк досудового розслідування до п`яти місяців, тобто до 22.11.2022 року.

На даний час в органу досудового розслідування виникла необхідність у продовженні раніше обраного запобіжного заходу тримання під вартою, відносно ОСОБА_4 , оскільки закінчити розслідування у встановлений законом строк не видається за можливе, оскільки на даний час не завершена: судово-медична експертиза, щодо встановлення тяжкості тілесних ушкоджень, причинного зв`язку між смертю ОСОБА_7 і кожним із виявлених у нього тілесних ушкоджень, способу їх заподіяння та давності виявлених у ОСОБА_7 тілесних ушкоджень; молекулярно-генетична експертиза, щодо виявлення та встановлення генетичних ознак на одязі та кросівках підозрюваного ОСОБА_4 та порівняння їх з генетичними ознаками ОСОБА_7 , крім цього не виконані вимоги ст. ст. 290, 291 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання щодо продовження строку запобіжного заходу відносно підозрюваного у виді тримання під вартою, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення та існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема: можливість обвинуваченого переховуватись від суду, чинити тиск на потерпілих і свідків, вчинити інші правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували щодо поданого клопотання, надавши пояснення, що на їх думку належну поведінку підозрюваного може забезпечити запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту. Також адвокатом ОСОБА_5 звернуто увагу слідчого судді на наявність у підозрюваного неповнолітньої дитини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заслухавши думку учасників кримінального провадження щодо доцільності продовження тримання підозрюваного під вартою, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає доцільним продовжити строк тримання підозрюваного під вартою, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, у провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0001458 від 20.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події від 19.06.2022, який проводився на місці вчинення злочину, де проживав потерпілий ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено та в подальшому вилучено: 14 (чотирнадцять) недопалків, 12 (дванадцять) слідів папілярних узорів та простинь з плямами речовини бурого кольору;

- протоколом огляду місця події від 19.06.2022, який проводився за адресою: АДРЕСА_2 , де підозрюваний ОСОБА_4 перебував після вчинення ним злочину та в ході огляду даної квартири було виявлено та вилучено: сорочку білого кольору з плямами речовини бурого кольору;

- довідкою з КНП Київської міської клінічної лікарні № 17 від 20.06.2022, згідно якої потерпілому ОСОБА_7 були заподіяні тілесні ушкодження у вигляді: ЗЧМТ. Забою головного мозку тяжкого ступеню. Гостра субодральна гематома в лівій лобно-тім`яно-скроневій області. Набряк-набухання головного мозку. Компресійно-дислокаційний синдром. Множинні забої, садна м`яких тканин голови;

- довідкою з КНП Київської міської клінічної лікарні № 17 від 22.06.2022, де зазначений діагноз потерпілого ОСОБА_7 у вигляді: ЗЧМТ. Забій головного мозку. Гостра субодральна гематома в лівій лобно-тім`яно-скроневій області. Забій м`яких тканин голови. При цьому, вказано, що останній знаходиться в ВАІТ, стан його вкрай важкий, на ШВЛ, ШКГ. Зб;

- протоколом огляду місця події трупа ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від 24.06.2022, який проводився в приміщенні моргу КНП Київської міської клінічної лікарні № 17 за адресою: м. Київ, провулок Лабораторний, 14-20; - протоколом огляду місця події від 24.06.2022, який проводився в приймальному відділенні реанімації КНП Київської міської клінічної лікарні № 17 за адресою: м. Київ, провулок Лабораторний, 14-20 в ході якого було виявлено та в подальшому вилучено: розірвані шорти чорного кольору; розірвані труси сірого кольору з надписом DoReMi;

- протоколом затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, під час обшуку якого, було виявлено та вилучено: футболку коричневого кольору, тактичні штани коричневого кольору, на колошах яких виявлені плями речовини бурого кольору, зовні схожі на кров, кросівки коричневого кольору, на яких виявлено плями речовини бурого кольору, зовні схожі на кров, поясний пасок, шеврон, ланцюжок з металу жовтого кольору;

- протоколами допитів свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які надали покази про те, що 19.06.2022, близько 07 год. 00 хв., вони разом із ОСОБА_11 за їхнім місцем проживання стали розпивати спиртні напої, під час вживання яких ОСОБА_12 , попросив у них намочити ганчірку, щоб витерти свої кросівки (берци), коричневого кольору, які були у нього в плямах речовини бурого кольору, схожої на кров, надавши йому мокру ганчірку, він витер свій лівий кросівок та мокру ганчірку з плямами речовини бурого кольору залишив на підлозі у кухні, при цьому останній повідомив їм, що у нього напередодні їхньої зустрічі була бійка з їхнім спільним знайомим ОСОБА_7 ;

- протоколами допитів свідків ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , які надали покази про те, що 18.06.2022, близько 20 год. 00 хв., вони вийшли з приміщення квартири у якій проживав потерпілий ОСОБА_7 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 та після того як вони пішли в даній квартирі залишивсь потерпілий ОСОБА_7 та ОСОБА_12 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння та агресивно себе поводив по відношенню до них;

- протоколами допиту свідка ОСОБА_15 , який надав покази про те, що 19.06.2022, в період часу з 00 год. 30 хв. по 01 год. 00 хв., коли останній проходив за адресою: АДРЕСА_3 то звернув увагу на крики схожі на побутовий скандал та коли він прислухався то зрозумів, що сварка відбувається в квартирі у якій проживає ОСОБА_7 , після чого 19.06.20022, близько 11 год. 00 хв. до його місця проживання прийшов ОСОБА_12 , який під час вживання алкогольних напої повідомив, що в ночі він перебував в квартирі ОСОБА_7 разом із ОСОБА_16 та між ними виник словесний конфлікт, який переріс у бійку під час якої вони побили ОСОБА_7 ;

- протоколами допиту свідків ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 ;

- повідомленням про підозру ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України;

- повідомленням з відділу Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи трупів № 010-3801 згідно якого причина смерті ОСОБА_7 , являються крововиливи під оболонки та в шлуночки головного мозку, травми тупим предметом;

- повідомленням про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України;

- іншими матеріалами в їх сукупності.

ОСОБА_4 22.06.2022 року відповідно до ст. ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

01.07.2022 року ОСОБА_4 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення на підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 23.06.2022 підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 18.08.2022 року включно.

15.08.2022 керівником Святошинської окружної прокуратури міста Києва продовжено строк досудового розслідування до 3 трьох місяців, тобто до 22.09.2022 року.

16.08.2022 слідчим суддею Святошинського районного суду міста Києва підозрюваному ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 22.09.2022 року.

16.09.2022 року до Святошинського районного суду міста Києва, було подане клопотання про продовження строку досудового розслідування до п`яти місяців, тобто до 22.11.2022.

20.09.22 року слідчим суддею Святошинського районного суду міста Києва продовжено строк досудового розслідування до п`яти місяців, тобто до 22.11.2022 року.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Зі змісту ч. 1 ст. 197 КПК України вбачається, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до положень ст.ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судами при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, є обґрунтованою, що дає підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою здійснення подальшого розслідування.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Наряду з вказаним, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Слідчий суддя приймає до уваги, що у справі потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, направлених на закінчення досудового розслідування, про які вказував прокурор зі слідчим.

Даних про наявність підстав для скасування ОСОБА_4 запобіжного заходу або його зміни на менш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України відносяться до категорії тяжких, а тому являє собою значну суспільну небезпеку. Також слідчий суддя відповідно до вимог ст.178 КПК України приймає до уваги інші дані про особу обвинуваченого, зокрема міцність його соціальних зв`язків, вік та стан здоров`я, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному при винесенні обвинувального вироку.

Враховуючи стадію судового розгляду, слідчий суддя вважає, що на даний час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, зокрема, можливість підозрюваного ОСОБА_4 , ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування), іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, вчинити інший злочин.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для продовження строку запобіжного заходу підозрюваному у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави, оскільки будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

З огляду на викладене, керуючись статтями 177, 178, 197, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів, без визначення розміру застави тобто по 18.11.2022 року включно, але в межах строку досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1