Справа № 761/8301/22
Провадження № 1-кс/761/4678/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , секретаря судового засідання ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке 11.02.2022 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000033, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України,

У Х В А Л И В :
До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло зазначене клопотання в якому просив арешт на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках НОМЕР_1 (валюта - UAH, USD, CHF, EURO, RUB,) та НОМЕР_2 (валюта- UAH), відкритих у ПАТ «БАНК ВОСТОК» (МФО 307123) та належать ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» () та зупинити видаткові операції з коштами, які надійшли на рахунки та вже знаходяться на вищевказаних рахунках ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» (), за винятком операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету або державні цільові фонди, так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків пов`язаних з виплатою заробітною плати.

Клопотання аргументоване тим, що у провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 11.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000033, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.
Відомості щодо вказаного кримінального правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за результатами розгляду заяви про вчинення злочину директора ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» () - ОСОБА_5 , в якій останній зазначив, що ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та інші невстановлені особи, за попередньою змовою групою осіб, намагалися заволодіти чужим майном шляхом обману, а саме грошовими коштами в особливо великих розмірах, які належать ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» (), але з причин, що не залежали від їх волі, не вчинили усіх дій, які вважали необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця.
03.02.2022 року Київським апеляційним судом постановлено ухвалу у справі № 824/2/22, якою задоволено заяву ОСОБА_6 про видачу виконавчого листа про солідарне стягнення з ОСОБА_7 та очолюваного ОСОБА_5 ТОВ «Євротранстелеком», грошових коштів в сумі понад 31 094 794 гривень.
Так, дізнавшись про існування вищевказаної ухвали Київського апеляційного суду, ОСОБА_5 дав вказівку юристу ТОВ «Євротранстелеком» ОСОБА_9 ознайомитися з матеріалами судової справи на підставі яких було прийнято вказане судове рішення. Під час ознайомлення останніми встановлено, що невідомі ОСОБА_5 особи, вчинили ряд кримінальних правопорушень зокрема підробили документи від імені ТОВ «Євротранстелеком» та вчинили ряд інших дій, спрямованих на заволодіння майном Товариства.
Також, ОСОБА_5 зазначив, що вищевказані особи, переслідуючи мету заволодіння майном, яке належить ТОВ «Євротранстелеком» підробили та подали до суду підроблені документи, до яких внесли завідомо неправдиві відомості щодо штучно створених боргових зобов`язань, зокрема в матеріалах судової справи Київського апеляційного суду №824/2/2022, містяться наступні підроблені документи, а саме: договір позики №23/02-20/П від 23.02.2020 року між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 ; розписка ОСОБА_7 про отримання грошових коштів від 23.02.2020; договір поруки № 1 до Договору позики № 23/02-20/П від 21.04.2020 між ОСОБА_10 , ОСОБА_7 та поручителем ТОВ «Євротранстелеком»; довіреність ТОВ «Євротранстелеком» №23/02/2020-Д від 23.02.2020; договір відступлення прав вимоги(цесії) №20/05/21/Ц від 20.05.2021; акт приймання-передача документів договором відступлення прав вимоги(цесії) № 20/05/21/Ц від 20.05.2021; вимога про повернення грошових коштів за договором позики № 23/02-20/П від 23 лютого 2020 року, адресовану ТОВ «Євротранстелеком»; вимогу про повернення грошових коштів за договором позики № 23/02-20/П від 23 лютого 2020 року адресовану ОСОБА_7 .
Внаслідок підроблення вказаних документів було штучно сформовано заборгованість ОСОБА_7 перед ОСОБА_8 в сумі 32 000 000 (тридцять два мільйони) гривень.
Також, ОСОБА_5 під час допиту зазначив, що ОСОБА_11 вказаного договору не підписував, а довіреність ТОВ «Євротранстелеком» №23/02/2020-Д від 23.02.2020 на ім`я ОСОБА_11 , ОСОБА_5 не видавалася та не підписувалась.
Крім того, ОСОБА_5 зазначив, що підписи від його імені, як директора ТОВ «Євротранстелеком» на документах, які містяться в матеріалах судової справи, виконані не ним, а відтиск печатки, якою скріплено вказані документи також зроблений не печаткою ТОВ «Євротранстелеком».
Так, ОСОБА_12 , представляючись Третейським суддею, діючи умисно, протиправно, за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та іншими невідомими особами, 24.01.2022 надав до Київського апеляційного суду матеріали на 48 аркушах (підроблені документи про неіснуючі зобов`язання ТОВ «Євротранстелеком», які стали підставою для ухвалення судового рішення про видачу судового наказу).
Наразі існує ризик того, що що грошові кошти розмірі 31 094 794,00 грн (тридцять один мільйон дев`яносто чотири тисячі сімсот дев`яносто чотири гривні 00 копійок) можуть бути у подальшому переказані з розрахункових рахунків НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , які відкриті в ПАТ «БАНК ВОСТОК» (МФО 307123), на розрахункові рахунки невстановлених осіб, які за попередньою змовою групою осіб, намагаються заволодіти чужим майном шляхом обману, а саме грошовими коштами в особливо великих розмірах, які належать ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» (ЄДРПОУ 31731686),що призведе до втрати головного речового доказу у кримінальному провадженні та ускладнить належне здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Прокурор ОСОБА_2 клопотання підтримав в повному обсязі, просив задовольнити з наведених в клопотанні підстав та накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках НОМЕР_1 (валюта - UAH, USD, CHF, EURO, RUB,) та НОМЕР_2 (валюта- UAH), відкритих у ПАТ «БАНК ВОСТОК» (МФО 307123) та належать ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» (), з метою збереження речових доказів.

Представник власника майна клопотання підтримала та просила задовольнити, оскільки невжиття таких заходів, як арешт може призвести до невідворотних наслідків.

Як встановлено в судовому засіданні, СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження,, внесеного 11.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000033, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.
Постановою прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_13 від 11.05.2022 року грошові кошти в розмірі 31 094 794,00 грн, які знаходяться та можуть надійти на розрахункові рахунки НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , відкриті у ПАТ «БАНК ВОСТОК» (МФО 307123), які належать ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» (), в порядку ст. 98 КПК України було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно зі ст.ст.131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про арешт майна щодо змісту відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Ч.2 ст.170 КПК України регламентовано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п. 1); спеціальної конфіскації (п. 2); конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п. 3); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4).

Згідно з вимогами ч. 3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Правилами ч.10 ст.170 КПК України встановлено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

З огляду на обставини та спосіб вчинення кримінального правопорушення з матеріалів клопотання вбачається, що існують обґрунтовані підстави вважати, що право власності на вказане майно є об`єктом кримінально-протиправного посягання, майно може бути використано як доказ у кримінальному провадженні, відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, а накладення арешту на вказане майно є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відтак належить врахувати положення ч. 11 ст. 170 КПК України, відповідно до якої заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, а також ч. 4 ст. 173 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. Вказані обставини, разом із розумністю та співрозмірністю обмеження права власності завданням кримінального провадження слідчий суддя оцінюватиме за допомогою критеріїв, що випрацювані практикою Європейського суду з прав людини щодо застосування положень статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Усталена практика ЄСПЛ свідчить, що правомірність втручання у здійснення права власності з боку держави оцінюється з урахуванням того, що таке втручання повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»). Поняття загального (суспільного) інтересу, якому слугувало втручання у право власності під час кримінального провадження, ЄСПЛ пов`язує із видом застосованого заходу обмеження або позбавлення права власності та використовує його у тісному взаємозв`язку з поняттям правомірної мети застосування відповідного заходу. У п. 188 рішення ЄСПЛ по справі «East/West Alliance Limited» проти України» (заява № 19336/04) вказано, що накладення арешту на речові докази може бути необхідним в інтересах належного відправлення судочинства, що є легітимною метою в «загальних інтересах» суспільства.

Дослідивши матеріали та проаналізувавши всі фактичні обставини, що викладені в матеріалах клопотання, з метою запобіганню ризикам слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні правові підстави для задоволення арешту майна, що зазачено в клопотанні прокурора.

Керуючись ст.ст. 98. 131,132,170, 171,172,309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках НОМЕР_1 (валюта - UAH, USD, CHF, EURO, RUB,) та НОМЕР_2 (валюта- UAH), відкритих у ПАТ «БАНК ВОСТОК» (МФО 307123) та належать ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» () та зупинити видаткові операції з коштами, які надійшли на рахунки та вже знаходяться на вищевказаних рахунках ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» (), за винятком операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету або державні цільові фонди, так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків пов`язаних з виплатою заробітною плати.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_14