Провадження 1-кс/127/6036/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000039 внесеного до ЄРДР 30.04.2022, про застосування цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився в м. Бар Вінницької області, українець, громадянин України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,
який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369 2, ч. 3 ст. 332 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням, погодженим із прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби відносно підозрюваного ОСОБА_4 ..
Клопотання мотивоване тим, що в провадженні органу досудового розслідування перебувають матеріали кримінального провадження № 0000039 від 30.04.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369 2, ч. 3 ст. 332 КК України, в ході розслідування якого у слідства виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляду запобіжного заходу.
В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що у порушення вимог ст. ст. 17, 33, 64-65, 68 Конституції України, ст. ст. 1, 3, 6 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», п. п. 1, 3 Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022, п. 1 Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», п. 12 Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 57 від 27.01.1995, Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України, затвердженого наказом Міністра оборони України № 402 від 14.08.2022, ОСОБА_4 , учинив кримінальні правопорушення за наступних обставин.
Так, 03.05.2022 близько 14:00 ОСОБА_4 , діючи з прямим умислом, корисливим мотивом та з метою особистого кримінально-протиправного збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи у м. Бар Вінницької обл., у ході особистої зустрічі та розмови з військовозобов`язаним ОСОБА_7 одержав від останнього шляхом передачі з рук в руки неправомірну вигоду у розмірі 600 доларів США, що згідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют Національного банку України станом на 03.05.2022 становило 17552 грн. 94 коп., для себе за вплив на прийняття рішення військовими посадовими особами підпорядкованих підрозділів ІНФОРМАЦІЯ_2 про не проходження військовозобов`язаним ОСОБА_7 військово-лікарської комісії щодо визначення ступеню придатності до військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.
Крім того, 10.07.2022 близько 19:45 ОСОБА_4 , продовжуючи свої кримінально-протиправні дії, діючи з прямим умислом, корисливим мотивом та з метою особистого кримінально-протиправного збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи у м. Бар Вінницької обл., у ході особистої зустрічі та розмови з військовозобов`язаним ОСОБА_7 одержав від останнього шляхом передачі з рук в руки першу частину грошових коштів у розмірі 1500 доларів США, що згідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют Національного банку України станом на 10.07.2022 становило 43882 грн. 35 коп., за організацію незаконного переправлення військовозобов`язаного ОСОБА_7 через державний кордон України.
При цьому, у цей же час та місці ОСОБА_4 передав військовозобов`язаному ОСОБА_7 лист за підписом голови Благодійного фонду «Родинний-Дім» за допомогою якого 11.07.2022 у денний час мав намір здійснити указане вище незаконне переправлення військовозобов`язаного ОСОБА_7 через державний кордон України, як водія гуманітарної допомоги, хоча останній таким не являється.
Надалі, 11.07.2022 близько 07:30 ОСОБА_4 , не припиняючи учиняти свої кримінально-протиправні дії, діючи з прямим умислом, корисливим мотивом та з метою особистого кримінально-протиправного збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи у м. Бар Вінницької обл., у ході особистої зустрічі та розмови з військовозобов`язаним ОСОБА_7 одержав від останнього шляхом передачі з рук в руки другу частину грошових коштів у розмірі 1500 доларів США, що згідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют Національного банку України станом на 11.07.2022 становило 43882 грн. 35 коп., за організацію незаконного переправлення військовозобов`язаного ОСОБА_7 через державний кордон України.
Письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369-2, ч. 3 ст. 332 КК України складено 11.07.2022 та цього ж дня вручено.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
Протоколом відібрання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 29.04.2022;
Протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 02.05.2022;
Протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_7 від 11.07.2022;
Протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 03.05.2022;
Протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 10.07.2022;
Протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 11.07.2022
Протоколами проведення негласних слідчих (розшукових) дій.
У той же час, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, при визначенні обґрунтованості підозри необхідно враховувати практику Європейського суду з прав людини, згідно з якою, а саме у рішеннях у справах «Нечипорук і Йонкало проти України» та «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства», Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою.
Також, розглядаючи скаргу у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, Європейський суд з прав людини підкреслив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим лише тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням органів досудового розслідування (попереднього слідства).
На даному етапі кримінального провадження стороною обвинувачення та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінальних правопорушень.
Сторона обвинувачення на підставі оцінки сукупності отриманих доказів стверджує, що причетність особи до вчинення нею злочинів є достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.
У ході досудового розслідування є необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту, оскільки є достатньо підстав вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 2, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:
1) Переховуватися від органів досудового розслідування та суду: враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, існує ризик, що підозрюваний з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Крім того, останній має паспорт громадянина України для виїзду за кордон та 11.07.2022 намагався виїхати за межі України.
2) Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема документацію, що стосується вступу ОСОБА_7 до благодійної організації та набуття ним статусу волонтера. Так як, сам механізм вчинення злочину а також той факт, що підозрюваний ОСОБА_4 , залучив до отримання неправомірної вигоди різні автомобілі свідчить, що останній схильний до приховування та спотворення доказів у кримінальному провадженні.
3) Незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні: у органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний в подальшому може як у спосіб погроз, підкупу, психологічного впливу, так і в інший спосіб незаконно впливати на осіб, які будуть допитані в якості свідків у кримінальному проваджені, у тому числі на осіб, які брали участь у викритті його протиправної діяльності, а також на інших свідків, враховуючи той факт, що усі свідки на даний час в ході досудового розслідування не допитані в силу об`єктивних підстав, які можуть вказувати на вчинення злочину, а тому має можливість та може їх примушувати та вимагати від них дачу неправдивих показів, а також перешкоджати проведенню досудового розслідування.
Вищевикладене свідчить про те, що на даний час існують ризики того, що ОСОБА_4 , не буде виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу та матиме можливість перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування справи, а тому керуючись вимогами ст. 36, 40, 131, 132, 176 178, 181, 184, 194 КПК України, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, суду пояснив, що по кримінальному провадженні існують ризики, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тому останньому необхідно обрати саме такий запобіжний захід.
Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні не заперечили щодо задоволення клопотання слідчого.
Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.
Згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Даний арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинення злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, і повинно містити:
1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;
2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;
4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;
5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;
6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;
7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до вимог ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 , органом досудового розслідування покладається необхідність запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Вирішуючи питання про обрання до ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.
Зокрема слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 раніше не судимий, має постійне місце проживання. Тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, а також обставини та наслідки кримінального правопорушення, яке вчинено в період дії воєнного стану, дають підстави слідчому судді дійти висновку, що по кримінальному провадженню існує обґрунтований ризик, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення відповідальності та, відповідно, покарання за кримінальне правопорушення, що в свою чергу свідчить про підвищену суспільну небезпечність останнього.
З огляду на вищевикладене слідчий суддя вважає, що запобіжний захід відносно ОСОБА_4 у виді цілодобового домашнього арешту є занадто м`яким в даному конкретному випадку.
Прокурором в ході розгляду даного клопотання не доведено, що вказані в клопотанні ризики, є достатніми для переконання, що жоден із більш жорстких запобіжних заходів в даному конкретному випадку є недоцільними і саме цілодобовий домашній арешт може запобігти зазначеним в клопотанні ризикам, а тому дане клопотання слідчий суддя вважає необґрунтованим, недоведеним, та таким, що задоволенню не підлягає.
З огляду на вищевикладене, враховуючи необґрунтованість та недоведеність клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що в задоволенні клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000039 внесеного до ЄРДР 30.04.2022, про застосування цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 196 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000039 внесеного до ЄРДР 30.04.2022, про застосування цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя