Справа № 638/2896/22
Провадження № 1-кс/638/625/22
УХВАЛА
Іменем України
26 травня 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції (дистанційне судове провадження) клопотання слідчого СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування № 0000771 від 24.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, про арешт майна,
встановив:
До Дзержинського районного суду м.Харкова надійшло клопотання слідчого СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, в якому просить накласти арешт на предмети та речі, виявлені та вилучені під час огляду місця події 24.05.2022 року, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-на предмет, схожий на пістолет Флобер НОМЕР_1 ;

-пістолет пневматичний AIR, кулі до нього у кількості 16 шт., 18 шт.;

-коробка з кулями калібру 4,5 мм., маса 057, кулі до Флоберу у кількості 9 шт.

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000771 від 24.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.05.2022 року до Харкiвського РУП №3 надійшло повідомлення про те, що з будинку за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснив постріли зі спеціально пристосованого предмета для нанесення тілесних ушкоджень, чим наніс тілесні ушкодження ОСОБА_6 .
В ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , слідчим СВ ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області було виявлено та вилучено предмет, схожий на пістолет Флобер НОМЕР_2 ; пістолет пневматичний AIR, кулі до нього у кількості 16 шт., 18 шт.; коробка з кулями калібру 4,5 мм., маса 057, кулі до Флоберу у кількості 9 шт., власником якого є ОСОБА_5 .

Слідчий зазначає, що вищевказані предмети, речі постановою слідчого від 24.05.2022 року було визнано в якості речових доказів та мають істотне значення для забезпечення завдань кримінального провадження, передбаченого ст.2 КПК України.
Також слідчий відмітив, що на час звернення з клопотанням є підстави вважати, що вилучені протоколом огляду місця події від 24.05.2022 року предмети зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та необхідні для проведення ряду судових експертиз.
Вказане клопотання слідчий просив розглядати без участі власника майна.
В судове засідання слідчий не з`явився, на електронну адресу суду надіслав клопотання про розгляд клопотання про арешт майна без його участі.
Суд, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, вважає доводи переконливими, а клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 1, 2 статті 170 КПК України, арештом майна, зокрема, є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, заподіяну діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якого накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або третіх осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних або юридичних осіб з метою забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову.
Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі Бакланов проти Російської Федерації , Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі Фрізен проти Російської Федерації , Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Тобто, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
Таким чином, правомірність втручання держави в право на мирне володіння майном у кримінальному провадженні під час застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна доведена в суді першої інстанції та спів розмірність наслідків обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також можливості застосування найменш обтяжливий спосіб арешту.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Тобто, незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного майна.
Враховуючи вищевикладене, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно, завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.131, 132, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,-
постановив:
Клопотання слідчого СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на на предмети та речі, виявлені та вилучені під час огляду місця події 24.05.2022 року, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-предмет, схожий на пістолет Флобер НОМЕР_1 ;

-пістолет пневматичний AIR, кулі до нього у кількості 16 шт., 18 шт.;

-коробка з кулями калібру 4,5 мм., маса 057, кулі до Флоберу у кількості 9 шт.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали про арешт майна не зупиняє її виконання.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1