СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/1145/22
ун. № 759/8740/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 серпня 2022 року м. Київ
Святошинський районний суд міста Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Києві кримінальне провадження за № 0001309, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.06.2022, за обвинуваченням:
ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
за участю сторін кримінального провадження
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в :
До Святошинського районного суду міста Києва 04.08.2022 надійшли матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою обрано ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 14.06.2022 до 07.08.2022.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 314, ч. 3 ст. 331 КПК України, судом 04.08.2022 було постановлено ухвалу про призначення підготовчого судового засідання.
У підготовче судове засідання з`явилися прокурор, захисник обвинуваченого, потерпілий, доставлений обвинувачений.
У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів. Загалом клопотання прокурора обґрунтовано тим, що ризики визначені в ухвалі слідчого судді від 14.06.2022, на даний час продовжують існувати, а тому є необхідність у застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Обвинувачений та захисник проти задоволення клопотання заперечували.

Крім того, захисник обвинуваченого заявила клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 , на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Клопотання обґрунтовано тим, що на даний час не надано жодних належних та допустимих доказів, що у випадку зміни запобіжного заходу обвинувачений буде переховуватися чи перешкоджати досудовому розслідуванню у будь який спосіб.

Обвинувачений підтримав клопотання захисника.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, оцінивши ступінь обґрунтованості заявленого клопотання, дійшов наступних висновків.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Щодо наявності обставин, які виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою, суд звертає увагу, що на теперішній час ризики, які були підставою для застосування запобіжного заходу обвинуваченим не втратили своєї значущості, при цьому суд вбачає ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого переховуватися від суду з метою уникнення покарання, у разі доведеності його вини у вчиненні інкримінованого йому злочину, який є особливо тяжкими злочином; незаконно впливати на свідків та потерпілого по даному кримінальному провадженню, оскільки вони ще не допитувались судом.

Суд не може залишити поза увагою те, що ОСОБА_3 є військовослужбовцем військової служби за призовом на час мобілізації, на особливий період, що обумовлює ймовірність вчинення ним військового кримінального правопорушення пов`язаного з ухиленням від виконання обов`язків військової служби, у разі переховування ним від суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Європейський суд з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів», а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Жодних стримуючих факторів, які б свідчили, що обвинуваченим не будуть вживатися перешкоди в уникненні від правосуддя в спосіб неявки в судові засідання, стороною захисту не наведено та не надано доказів на підтвердження цього.

Суд критично ставиться до доводів сторони захисту з приводу того, що до обвинуваченого ОСОБА_3 може бути застосований більш м`який запобіжний захід. Так, на теперішній час судом триває підготовче судове засідання, у даному провадженні не призначено справу до судового розгляду, крім того, не допитано потерпілого та свідків по даному провадженню, а тому суд приходить до висновку, що ризики передбачені ст. 177 КПК України наявні і на теперішній час.

Також, враховуючи, що стороною захисту не надано переконливих та документально підтверджених доказів, які б на теперішній час унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою, суд приходить до висновку, що сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, відомості, які характеризують особу обвинуваченого, свідчить, що на даний час обрання шодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, обставинами, які дають підстави стверджувати про наявність публічного інтересу, що виправдовує виняток із загальної норми про повагу до свободи людини, є непоправні наслідки вчиненого, оскільки, відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя та здоров`я є найвищою соціальною цінністю.

Таким чином, суд приходить до висновку, що на теперішній час обвинуваченому є недоцільним змінювати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, оскільки обставин, котрі давали б підстави для зміни запобіжного заходу сторонами не надано, ризики не зменшились, що унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

Сукупність викладеного свідчить про відсутність підстав для зміни обвинуваченому раніше застосованого запобіжного заходу, на менш суворий запобіжний захід, оскільки не зможе забезпечити уникнення зазначених ризиків та покладених на обвинуваченого обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для застосування такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою.

Разом з тим, у відповідності до положень п.1 ч.4 ст. 183 КПК України, суд вважає за необхідне не визначати розмір застави, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, який спричинив загибель людини.
Крім того, у підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого заявив клопотання про скасування арешту майна, а саме з мобільного телефону «Samsung» ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , накладений ухвалою Святошинського районного суду міста Києва, що належить ОСОБА_3 .

Обвинувачений підтримав клопотання захисника.

Прокурор не заперечував проти задоволення клопотання

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, оцінивши ступінь обґрунтованості заявленого клопотання, дійшов наступних висновків.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Оскільки судом не вирішувалося питання про порядок дослідження доказів, таке клопотання суд оцінює як передчасне, навіть якщо про це не заперечує прокурор.

Крім того, захисник обвинуваченого заявив клопотання про відкладення підготовчого судового засідання, оскільки в даному кримінальному провадженні її повноваження обмежені ордером на проведення окремої процесуальної дії, а саме: захисту прав та інтересів ОСОБА_3 під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, подання клопотання про зміну запобіжного заходу, подання клопотання про скасування арешту майна, а не для захисту інтересів обвинуваченого під час підготовчого та судового розгляду.

Обвинувачений підтримав клопотання захисника.

Прокурор не заперечував проти задоволення клопотання

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, оцінивши ступінь обґрунтованості заявленого клопотання, дійшов висновку, що підготовче судове засідання необхідно відкласти, для надання можливості обвинуваченому залучити захисника для його захисту під час підготовчого та судового розгляду.
Керуючись ст. ст. 176-178, 181-183, 194, 314-316 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Підготовче судове засідання у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001309 від 09.06.2022, за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відкласти на 14 годину 00 хвилин 15 вересня 2022 року.
Клопотання сторони обвинувачення про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому задовольнити.
Обрати стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, до 03.10.2022.
У задоволенні клопотання сторони захисту про обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю - відмовити.
Для утримання обвинувачений ОСОБА_3 , підлягають направленню до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Клопотання сторони захисту стосовно повернення речового доказу мобільного телефону, визнати передчасним та перейти до його розгляду, у разі призначення кримінального провадження до розгляду по суті, після визначення обсягу та порядку дослідження доказів у даному кримінальному провадженні.
У судове засідання викликати прокурора, потерпілого, захисника обвинуваченого, доставити обвинуваченого.
Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1