Справа № 466/3515/22 Провадження № 1-кс/466/857/22
У Х В А Л А

03 червня 2022 року м. Львів

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув клопотання дізнавача СД ВП № 1 ЛРУП №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Галицької окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_4 про накладення арешту за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000450 від 01.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, -

перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах,

в с т а н о в и в :

01.06.2022 у ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області надійшов рапорт інспектора УПП про те, що під час перевірки документів у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено посвідчення водія, видане на ім`я останнього серії НОМЕР_1 від 29.05.1999 щодо якого вбачається факт підробки.

01.06.2022 ОСОБА_5 добровільно заявою надав посвідчення водія для проведення слідчих дій.

Вилучене посвідчення водія має суттєве значення для встановлення важливих обставин та можуть мати значення в межах даного кримінального провадження як речовий доказ, тому постановою дізнавача від 01.06.2022 вказане посвідчення визнано речовим доказом та долучено до матеріалів провадження як речовий доказ.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Оскільки є достатні підстави вважати, що такі речі, ймовірно зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Окрім цього не застосування такого заходу забезпечення може призвести до втрати, знищення чи пошкодження майна, зміни його властивостей, що в свою чергу призведе до неможливості провести повне, об`єктивне та всебічне досудове розслідування, оскільки в ході досудового розслідування може виникнути підстава для проведення різного виду судових експертиз. З метою збереження зазначених речових доказів, уникнення ризиків їх зміни, знищення, виникла необхідність в накладенні на них арешту на підставі ч. 1, 2 ст. 170 КПК України.

При цьому, на адресу суду поступила заява дізнавача СД ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про розгляд справи у її відсутності.

Відтак, у відповідності до положень ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам статті 171 КПК України.

Встановлено, що у провадженні СД ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження внесеного до ЄРДР №0000450 від 01.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

01.06.2022 у ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області надійшов рапорт інспектора УПП про те, що під час перевірки документів у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено посвідчення водія, видане на ім`я останнього серії НОМЕР_1 від 29.05.1999 щодо якого вбачається факт підробки.

01.06.2022 ОСОБА_5 добровільно заявою надав посвідчення водія для проведення слідчих дій.

Вилучене посвідчення водія має суттєве значення для встановлення важливих обставин та можуть мати значення в межах даного кримінального провадження як речовий доказ, тому постановою дізнавача від 01.06.2022 вказане посвідчення визнано речовим доказом та долучено до матеріалів провадження як речовий доказ..

Вказане стверджується складеним та долученим до матеріалів справи витягом з ЄРДР №0000450 від 01.06.2022 за ознаками ч.4 ст.358 КК України, постановою про визнання речовим доказом від 01.06.2022, протоколом огляду предмета від 01.06.2022.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У відповідності до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно, щодо якого є достатні підстави вважати, що вони підшукані, використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Крім цього, п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, з метою недопущення знищення слідів злочину, які залишилися на вищевказаному посвідченні, що в подальшому не дасть можливість провести ряд експертиз з метою встановлення всіх обставин події, слідчий суддя приходить переконання про накладення арешту.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення).

Зважаючи на вищенаведене та з урахуванням того, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, само по собі та в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, то суд вважає обґрунтованими покликання дізнавача на виниклу необхідність у накладенні арешту на майно, та вважає, що таке клопотання необхідно задовольнити.

Керуючись вимогами ст. 117, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речовий доказ: посвідчення водія, видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 від 29.05.1999 року.

Посвідчення водія, видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 від 29.05.1999 року здати до камери схову ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області та зберігати для проведення судових експертиз.

Виконання ухвали доручити дізнавачу сектору дізнання відділу поліції №1 Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 .

Контроль за виконання ухвали покласти на прокурора Галицької окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_6 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати прокурору, іншим заінтересованим особам.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1