Провадження № 1-кс/761/9582/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3, за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4, прокурора ОСОБА_5, підозрюваного ОСОБА_1 , захисника ОСОБА_6, перекладача ОСОБА_7, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001878 від 25.07.2022, у якому

гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Телаві Республіки Грузія, грузин, без громадянства, з середньою освітою, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно не працевлаштований, без місця реєстрації, фактично мешкає за адресою - АДРЕСА_1 , судимий,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 про застосування до підозрюваного ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 11.08.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру за ч. 4 ст. 185 КК України, відповідно до якої підозрюваний 24.07.2022 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , зайшов до під`їзду № 2, таємно, та шляхом вільного доступу викрав велосипед «Comanche Prairie Comp», вартістю 7533,33 грн., належний ОСОБА_2 . Місце вчинення кримінального правопорушення залишив, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

На думку слідчого, існують підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання з наведених у ньому підстав.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, наполягаючи на відсутності вказаних стороною обвинувачення ризиків непроцесуальної поведінки підозрюваного.

Підозрюваний покладався на рішення суду, пояснивши, що жодного умислу на вчинення інкримінованих дій не мав.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:

- чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

- чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;

- чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя не повинен ставити під сумнів надані органом досудового розслідування докази та пред`являти до них таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення, однак, зобов`язаний їх дослідити та оцінити.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується обґрунтованість висунутої ОСОБА_1 підозри.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує ймовірність того, що ОСОБА_1 , усвідомивши тяжкість вчиненого, з метою уникнення покарання, передбаченого за інкримінований йому злочин, вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

У той же час, стороною обвинувачення не доведенні заявлені останньою ризики здійснення підозрюваним ОСОБА_1 дій з метою незаконного впливу на свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином

Інші ризики, які б свідчили про можливу непроцесуальну поведінку ОСОБА_1 стороною обвинувачення не наведені.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція частини 4 статті 185 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_1 , передбачає позбавлення волі на строк до восьми років.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Враховуючи перелічене вище, суд дійшов висновку, що стороною обвинувачення не доведено, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого не зможе забезпечити інший, менш суворий, ніж тримання під вартою, запобіжний захід.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, поклавши на нього обов`язок не залишати житло за адресою - АДРЕСА_1 у період з 21.00 год. по 06.00 год. наступної доби.

Відповідно до ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_1 такі обов`язки:

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора, суду з місця проживання;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_1 .

Строк дії цієї ухвали встановити по 11 жовтня 2022 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_3