Справа № 758/5847/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , розглянувши скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «БНК Україна» ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
До Подільського районного суду м. Києва надійшла скарга ТОВ «БНК-Україна» на постанову керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 12.04.2022 про накладення арешту на грошові кошти, які належать товариству у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, що знаходяться на банківському рахунку чи на зберіганні у АТ «Перший Український Міжнародний Банк».
В обґрунтування скарги представник товариства ОСОБА_3 зазначила, що Подільською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000082 від 05.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України.
В межах вказаного кримінального провадження 12.04.2022 керівником Подільської окружної прокуратури м. Києва з посиланням на положення п. 2 ч. 1 ст. 615 КПК України винесено постанову, якою накладено арешт на майно, зокрема грошові кошти підприємства ТОВ «БНК-Україна», які перебувають у АТ «ПУМБ». Зазначила, що така постанова на адресу Товариства не надходила. Вказує на те, що арешт накладено безпідставно, оскільки підприємство є офіційно зареєстрованою юридичною особою, у своїй господарській діяльності керується виключно чинними нормами законодавства України, сплачувало та сплачує всі обов`язкові платежі, якими є податки на додану вартість, доходи фізичних осіб, єдиний соціальний внесок, військовий збір, а також здійснює бухгалтерський та податковий облік, своєчасно подає податкову звітність. Крім того, підприємство сплачує заробітну плату працівникам, штатна чисельність яких складає 42 працівники, та забезпечує всі права та гарантії, передбачені КЗпП.
На підтвердження необхідності скасування арешту також зазначає, що накладення арешту на рахунки фактично блокує діяльність підприємства, що зупиняє виконання зобов`язань перед контрагентами, договорів та контрактів, унеможливлює виплату заробітної плати працівникам підприємства, сплату податків, обов`язкових платежів та комунальних послуг і у подальшому може призвести до банкрутства підприємства в цілому.
Також звертає увагу, що постановою НБУ № 18 від 24.02.2022 введено обмеження на здійснення операцій за рахунками юридичних осіб, кінцевими бенефіціарними власниками яких є резиденти російської федерації та республіки білорусь.
Крім того, представник власника майна вказав на порушення корм кримінально-процесуального законодавства при реалізації процедури накладення арешту безпосередньою постановою прокурора, що ставить під сумнів законність винесеної постанови в цілому.
На підставі викладеного, просить суд скаргу задовольнити та скасувати арешт, накладений постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 12.04.2022.
У судовому засіданні представник власника майна скаргу підтримала з підстав, у ній наведених, та просила задовольнити.
Прокурор в судове засідання повторно не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату та час судового засідання, що не перешкоджає проведенню судового розгляду без його участі.
Дослідивши матеріали скарги та долучених до неї документів, заслухавши представника власника майна, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132 КПК України).
За приписами ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Згідно з абз. 2 ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано
Як встановлено слідчим суддею Подільською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000082 від 05.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України.
В межах вказаного кримінального провадження постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 12.04.2022 з посиланням на положення п. 2 ч. 1 ст. 615 КПК України, накладено арешт на грошові кошти, які належать ТОВ «БНК-Україна» у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 чи на зберіганні у АТ «Перший Український Міжнародний Банк».
Арешт на майно обґрунтовано необхідністю забезпечення збереження речових доказів, а також для запобігання втрати активів.
При цьому, слідчий суддя не вважає достатньо обґрунтованими доводи скарги про те, що на даний час відпала потреба в подальшому арешті майна, оскільки не доведено у повній мірі підстав для його скасування та необґрунтованості накладеного арешту, а тому такий арешт відповідає цілям подальшого безперешкодного та своєчасного проведення досудового розслідування.
Також твердження представника власника майна про існування обмежень, встановлених постановою правління НБУ № 18 від 24.02.2022 щодо здійснення операцій за рахунками юридичних осіб, кінцевими бенефіціарними власниками яких є резиденти російської федерації та республіки білорусь, не є достатнім аргументом, оскільки вказані обмеження не мають відношення до виконання завдань кримінального провадження.
Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинно бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатись між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи. (Рішення у справі "АГОСЬ" проти Сполученого Королівства" від 24 жовтня 1986 року, серія А.№108, п.52).
З урахуванням досліджених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, щодо саме такий ступінь втручання у права та свободи особи у цьому кримінальному провадженні виправдовує потреби досудового розслідування.
Поряд з цим, слідчий суддя визнає обґрунтованими твердження представника власника майна про те, що безвиключне накладення арешту на банківські рахунки підприємства суттєво утруднює та/або унеможливлює виконання ТОВ «БНК-Україна» своїх зобов`язань з виплати заробітної плати, сплати податків, комунальних платежів, інших обов`язкових платежів тощо та створює надмірний тягар для підприємства.
Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Відповідно до ст. 43 Конституції України, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.
Враховуючи вищевикладене, зважаючи на негативні наслідки для ТОВ «БНК-Україна» у вигляді перешкод у здійсненні видатків, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету та державних цільових фондів, по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати, комунальних платежів, аліментів, виконання рішення судів, послуги охорони та протипожежної безпеки та видатків на Збройні Сили України, слідчий суддя вважає, що подальше збереження арешту майна в цій частині не виправдовується потребами досудового розслідування, та підлягає скасуванню.
Керуючись ст. 170, 174, 309 КПК, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «БНК Україна» - ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити частково.
Скасувати арешт, накладений постановою керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва від 12.04.2022, на грошові кошти, які належать ТОВ «БНК-Україна» у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 чи на зберіганні у АТ «Перший Український Міжнародний Банк»,
в частині заборони здійснення видатків, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету та державних цільових фондів, по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати, комунальних платежів, аліментів, виконання рішення судів, послуги охорони та протипожежної безпеки та видатків на Збройні Сили України.
В іншій частині вимог скарги відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає

Слідчий суддя Леся БУДЗАН