УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 травня 2022 року
Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за допомогою звуко - та відеозаписувальних технічних засобів у режимі відеоконференції клопотання прокурора Слов`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000388 від 10 березня 2022 року за, за підозрою:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаївка Донецької області, громадянина України, не працюючого, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст.115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження Слов`янського міськрайонного суду надійшло клопотання прокурора Слов`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .
У клопотанні прокурор просить продовжити до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Своє клопотання прокурор обгрунтовує тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, а відтак усвідомлює, що за вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення може понести покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років. Зазначена обставина з високим ступенем імовірності може побудити ОСОБА_4 почати переховуватися від органу досудового розслідування, суду, що унеможливить виконання завдань кримінального провадження, які визначені у ст. 2 КПК України.

Оскільки на теперішній час досудове розслідування ще не завершено і не всі обставин вчиненого злочину на теперішній час встановлено, з високим ступенем імовірності існує ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на свободі, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, що буде мати істотне значення для кримінального провадження.

Окрім того, застосування більш м`яких запобіжних заходів, на думку прокурора, у будь-якому разі не забезпечить запобігання указаним ризикам, а також належну процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки, перебуваючи на волі, навіть під домашнім арештом, умовлянням, погрозами, із використанням мобільного зв`язку

ОСОБА_4 зможе здійснити незаконний вплив на свідків, а також ухилитись від кримінальної відповідальності.

Прокурор зазначає, що вказані обставини свідчать про необхідність продовження до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України.
Заслухавши в судовому засіданні пояснення прокурора, яка підтримала клопотання та просила його задовольнити, а також думку підозрюваного ОСОБА_4 який просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора та застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту та його захисника, адвоката ОСОБА_5 , який підтримав клопотання свого підзахисного, у задоволенні клопотання прокурора просив відмовити, судом встановлені такі обставини та відповідні ним докази.
11 березня 2022 слідчим суддею Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Бахмутська установа виконання покарань №6» строком на 60 днів до 07 травня 2022 року включно.
15.04.2022 постановою керівника Слов`янської окружної прокуратури строк проведення досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 10.06.2022, оскільки необхідно виконати ряд слідчих дій, без проведення яких завершення досудового розслідування не є доцільним, а саме : витребувати та долучити висновок судової-медичної експертизи; після отримання висновку судової-медичної експертизи призначити додаткову судово-медичну експертизу та отримати висновок; долучити в повному обсязі матеріали, що характеризують особу підозрюваного. Разом з тим, після отримання зазначених експертиз необхідно дати правильну правову кваліфікацію дій підозрюваного ОСОБА_4 та виконати вимоги, передбачені статтями 290-293 КПК України.
27.04.2022 постановою керівника Слов`янської окружної прокуратури ОСОБА_6 на підставі ст. 615 КПК України продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 до 26.05.2022.
Відповідно до положень ч.1,2 ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Враховуючи, що положення чинного кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання суд користується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.
Так, у своїх рішеннях, а саме «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування

«обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Суд, враховуючи відомості про сукупність обставин пред`явленої підозри, що інкримінується ОСОБА_4 та обсяг відомостей, які були повідомленні в судовому засіданні прокурором в клопотанні, приходить до переконання, що висновки досудового розслідування, викладені в клопотанні про продовження запобіжного заходу відносно підозрюваного - не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.
Згідно ст. 5 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
З огляду на вищевказане суд зазначає, що проголошуючи «право на свободу», стаття 5 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» передбачає фізичну свободу людини; її мета полягає в забезпеченні того, щоб жодна особа не могла бути свавільно позбавлена свободи.
Приймаючи до уваги вищезазначене, суд разом з тим враховує позиції, думки та доводи підозрюваного на свою користь та його захисника щодо зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, однак зазначає, що у даному кримінальному провадженні, в контексті пред`явленого обсягу підозри за ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 КК України, не перевищують саме суспільного інтересу у даній кримінальній справі, який з урахуванням обставин кримінальних правопорушень, та його тяжкості є наявним в даній справі та полягає у повному, всебічному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання підозрюваним процесуальних рішень у справі та запобігання процесуальних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, на думку суду, не зможе в достатній мірі забезпечити додержання підозрюваним його обов`язків та запобігання процесуальним ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.
Так існування ризиків переховування від правосуддя у випадку зміни запобіжного заходу на не пов`язаний з триманням під вартою, прокурор в клопотанні обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 підозрюється у закінченому замаху на умисне противоправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство). За вчинення інкримінованого кримінального правопорушення можливе покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, а тому зазначена обставина вже сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Крім того, під час продовження вказаного виняткового запобіжного заходу також слід враховувати особу підозрюваного, який хоча і має певні соціальні зв`язки, однак під загрозою тягаря відбування покарання за особливо тяжкий злочин, наявність родинних зв`язків, на думку слідчого судді, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Оцінивши у своїй сукупності доводи прокурора про існування вищевказаних ризиків,

суд вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні повністю довела, що на теперішній час існують ризики того, що підозрюваний може переховуватись від суду задля уникнення покарання.
У рішенні Європейського суду з прав людини «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.
Суд зазначає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
У відповідності до п.п. 61,62 Рішення Європейського суду з прав людини від 24 липня 2003 року по справі «Смирнов проти Росії», наявність підстав для утримання під вартою повинно бути оцінено по кожній конкретній справі з урахуванням всіх обставин справи.
Слідчий суддя не відхиляє доводів сторони захисту на користь підозрюваного та доводів самого підозрюваного, однак враховуючи сукупність досліджених доказів на підтвердження обгрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання підозрюваним процесуальних рішень у справі та запобігання процесуальних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Заслухавши думку всіх учасників кримінального провадження, як з приводу заявленого клопотання прокурора, так і клопотання підорюваного, дослідивши надані сторонами кримінального провадження матеріали, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі: сукупність наявних відомостей про вчинення підозрюваним злочину особливої тяжкості, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, а саме позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років; вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 відсутність доказів та медичних відомостей, які б виключали можливість перебування підозрюваного під вартою та свідчили б, що стан здоров`я підозрюваного виключає можливість її перебування в установі виконання покарань, а також врахувавши ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були зазначені слідчим у клопотанні та повністю знайшли своє підтвердження під час судового засідання, зокрема ймовірність того, що підозрюваний ОСОБА_4 у разі зміни запобіжного заходу на не пов`язаний з триманням під вартою може переховуватись від суду задля уникнення кримінальної відповідальності, оскільки можливість уникнення покарання може бути для підозрюваного меншим злом ніж процедура його відбування у разі визнання його винним, суд вважає доведеним, що на теперішній час існують ризики, відповідно до яких є підстави обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Суд також у відповідності до вимог чинного кримінального процесуального закону розглянув й альтернативні триманню під вартою заходи забезпечення кримінального провадження відносно підозрюваного, які передбачені ст. 176 КПК України, в тому числі і домашній арешту, на якому наполягав підозрюваний та його захисник, однак вважає, що прокурором в судовому засіданні обґрунтовано було доведено, з посиланням на об`єктивні обставини справи, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів щодо підозрюваного не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
У відповідності до положень п.1 ч.4 ст. 183 КПК України розмір застави підозрюваному ОСОБА_4 не визначається у зв`язку із вчиненням ним злочину із застосуванням насильства.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 132, 177, 178 183, 193, 196, 199, 314 КПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту - відмовити.
Клопотання прокурора Слов`янської окружної прокуратури, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити.
Продовжити до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Житомирської установи виконання покарань № 8 Центрального міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України, в межах строку досудового розслідування, тобто до 10.06.2022.

Ухвала про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після
її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Донецького апеляційного судупротягом п`яти днів з дня її оголошення.
Копію ухвали вручити підозрюваному та прокурору негайно, після її проголошення.

Слідчий суддя
Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_1