Справа № 495/5281/22
№ провадження 1-кс/495/1452/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2022 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Заверюха Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Білгород-Дністровський, Одеської області, громадянина України, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
27.07.2022 року до слідчого судді звернувся слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 з клопотанням, погодженим прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000871 від 25 липня 2022 року за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.
24 липня 2022 року приблизно о 22.00 годині, точний час досудовим розслідуванням встановити не надалось можливим, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи біля продуктового магазину «Лагуна», розташованого по вулиці Михайлівській 20 в місті Білгород-Дністровський, Одеської області, помітив мопед марки «Honda Dio», модель AF34-3414573, чорного кольору поруч з яким нікого не було, та розраховуючи, що його злочинні дії не будуть помічені, у ОСОБА_4 виник умисел на незаконне заволодіння транспортним засобом. Реалізуючи свій злочинний намір, направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом, усвідомлюючи, що посягає на чужу власність, передбачаючи спричинення матеріальної шкоди та бажаючи завдати таку шкоду, діючи умисно, впевнившись, що за ними ніхто не спостерігає, незаконно заволодів транспортним засобом - мопедом марки «Honda Dio» модель AF34-3414573, не зареєстрованого у сервісному центрі МВС, чорного кольору, що належить ОСОБА_7 .
Після цього ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник та транспортним засобом, яким незаконно заволодів, розпорядився на власний розсуд, спричинивши потерпілому матеріальні збитки у розмірі 6000 гривен.
Таким чином, встановлено достатньо підстав для повідомлення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
25.07.2022 ОСОБА_4 затримано на підставі ст. 208 КПК України як особу, якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий вказують на те, що саме ця особа вчинила злочин.
26.07.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, а саме у вчинені в незаконного заволодіння транспортним засобом вчинене повторно.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.
Під час досудового розслідування виникла потреба у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам вчинення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 , який не працює, веде антисоціальний спосіб життя, не має постійного місця проживання, раніше неодноразово судимий а також обставини учиненого ним злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відносяться до тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення на волі на строк до 8 років, у слідства є достатньо підстав вважати, що ОСОБА_4 може здійснити спроби: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілих, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Існування викладених ризиків підтверджується тяжкістю покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним у вчиненні вказаного тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої, а також особою ОСОБА_4 , який не працює, веде антисоціальний спосіб життя, не має постійного місця проживання та, як вбачається з матеріалів кримінального провадження, став на шлях злочинної діяльності, а також тим, що ОСОБА_4 достовірно розуміючи той факт, що вчинив злочин, за який законом передбачено суворе покарання, з метою уникнення відповідальності за вчинення ним суспільно небезпечного винного діяння, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Крім того підозрюваний не має постійного місця проживання, мешкає в різних населених пунктах України, не підтримує міцних соціальних зв`язків, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, у ході досудового розслідування продовжується проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення усіх обставин злочину, та всі знаряддя злочину і речові докази на даний час не вилучено, а тому перебуваючи на волі ОСОБА_4 зможе знищити речові докази та інші речі, що мають значення для провадження, тобто наявний ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Також, у рамках кримінального провадження допитано як свідків осіб, місце проживання яких ОСОБА_4 відоме, тому перебуваючи на волі він може впливати на свідків з метою зміни ними своїх показів, тобто наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, зважаючи на особу підозрюваного, його антисоціальні зв`язки, а отже у органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати, що він зможе перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, тобто наявний ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Беручи до уваги викладене, слідчий зазначає, що на теперішній час існує наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може вдатися до спроби переховування. Зазначені в клопотанні ризики щодо впливу підозрюваного на свідків, знищення або зміни на свою користь речових доказів та вчинення іншого кримінального правопорушення є належно обґрунтованими, на підставі чого слідчий просив клопотання задовольнити.
2 Позиції сторін.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання та застосувати більш м`який вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, зазначили що ризики, наведені органом досудового розслідування не обґрунтовані належним чином.
3 - Мотивація суду.
Білгород-Дністровським міськрайонним судом розглядається клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_6 , яке було подано в рамках кримінального провадження № 0000871 від 25.07.2022 за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному КПК України.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
В рамках кримінального провадження №0000871, на підставі зібраних в ході досудового розслідування доказів, 26.07.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Білгород-Дністровський, Одеської області, громадянина України, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, а саме у вчинені в незаконному заволодінні транспортним засобом вчинене повторно.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; протоколом огляду місця події від 24 липня 2022 року, а саме магазину «Лагуна» по вул. Шабська 20 в місті Білгород-Дністровський, Одеської області; протоколом обшуку, проведеного у порядку ст. 233 КПК України, в будинку за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було вилучено мопед марки «Honda Dio» модель AF34-3414573; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 25.07.2022 та 26.07.2022 та іншими матеріалами кримінального провадження та речовими доказами в їх сукупності.
Указом Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні запровадили воєнний стан з 05:30 години 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб. На часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. 21 квітня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.04.2022 № 7300, за яким воєнний стан в Україні продовжують з 05:30 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, до 25 травня 2022 року. Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 № 341/2022, продовжується строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 23 серпня 2022 року).
Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст.8 КПК України).
Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Отже, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину та зважаючи на викладену мотивацію у попередніх абзацах, можна дійти висновку, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.2 ст.289 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Слідчим у клопотанні зазначено, а прокурором у судовому засіданні наголошено, що існують підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може:
- переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання від 5 до 8 років позбавлення волі, тому є підстави вважати, що підозрювана, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватою у вчиненні злочину з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування;
- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, адже у кримінальному провадженні наявні речі і документи, щодо яких на теперішній час з об`єктивних обставин не вирішено питання щодо їх належного вилучення та накладення арешту, не встановлені всі обставини кримінального провадження;
- незаконно впливати на свідків, оскільки підозрюваному відомі їх анкетні дані та місця проживання, на теперішній осіб час допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом підозрюваного, внаслідок психологічного тиску шляхом погроз або вмовляння, можуть змінити показання, або ухилятись від з`явлення для давання показань;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- вчинити інше кримінальне правопорушення аналогічне тому, у якому підозрюється, навіть при покладенні на неї відповідних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Також прокурором у судовому засіданні зазначено, що ОСОБА_4 не працює, веде антисоціальний спосіб життя та, як вбачається з матеріалів кримінального провадження, став на шлях злочинної діяльності. Підозрюваний не має постійного місця проживання, мешкає в різних населених пунктах України, не підтримує міцних соціальних зв`язків, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, у ході досудового розслідування продовжується проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення усіх обставин злочину, всі знаряддя злочину і речові докази на даний час не вилучено, а тому перебуваючи на волі ОСОБА_4 зможе знищити речові докази та інші речі, що мають значення для провадження, тобто наявний ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слід зазначити, що відповідно до довідки про звільнення ОСОБА_4 перебував у Київському слідчому ізоляторі з 26.07.2019 по 21.03.2022 та після спливу встановленого відповідно до ухвали Подільського суду м. Києва від 20.01.2022 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою був звільнений.
Досліджуючи зазначені ризики слідчий суддя, ґрунтуючись на положеннях ст.8 КПК України, зазначає, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та який застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Ризик того, що обвинувачений буде перешкоджати належному відправленню судочинства, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (Becciev v.Moldova (Бекчієв проти Молдови), §59).
Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).
Загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.
Як зазначено в абзаці 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України»
(Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.
Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим у клопотанні зазначено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою не може запобігти вказаним вище ризикам. Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину.
Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на неї обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу. Заставу у виключних випадках може бути застосовано, визначивши розмір застави, який здатний забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на неї обов`язків. Обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, може бажати уникнути кримінальної відповідальності та подальшого відбуття покарання, а також те, що має задовільний стан здоров`я, є особою, яка раніше неодноразово притягувалась до кримінальної відповідальності, а також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведені ризики того, що підозрюваний може вчинити спробу переховування задля уникнення кримінальної відповідальності, скоїти інше кримінальне правопорушення, а отже доведена необхідність застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризики є «достатніми» та «відповідними».
Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту затримання, тобто з 25.07.2022.
3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Згідно з п.3 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 1 січня 2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2600 гривень.
Частиною четвертою ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
При визначенні ОСОБА_4 розміру застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з рішеннями ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain).
Враховуючи доведені стороною обвинувачення обставини, у випадку внесення застави суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, а також обставин, що характеризують підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження клопотання задовольнити та визначити розмір застави.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 , подане в рамках кримінального провадження №0000871 від 25 липня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» строком 60 днів, тобто до 22.09.2022 включно.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 вираховувати з моменту затримання, тобто з 25.07.2022 року.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 27.07.2022 складає 52 000,00 (п`ятдесят дві тисячі) гривень.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- не відлучатися за межі м. Білгород-Дністровський Одеської області;
- з`являтися до слідчого, прокурора за його викликом;
- утримуватися від спілкування зі свідками, іншими підозрюваними особами з приводу обставин вчиненого нею кримінального правопорушення;
- заборонити відвідувати кафе, бари та інші місця, де здійснюється продаж алкогольних напоїв на розлив;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1