Справа № 761/4665/22
Провадження № 1-кс/761/2983/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02.06.2021, в рамках кримінального провадження №0000194 від 07.04.2021 року,

ВСТАНОВИЛА:

10 лютого 2022 року адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.06.2021, в рамках кримінального провадження №0000194 від 07.04.2021 року, в обґрунтування якого зазначив наступне.

Так, в провадженні Київської міської прокуратури знаходиться кримінальне провадження №0000194 від 07.04.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 02.06.2021 у справі №761/19840/21 задоволено клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні, зокрема вказаною ухвалою було накладено арешт на майнові права інтелектуальної власності доменне ім`я веб-ресурса: ІНФОРМАЦІЯ_1

Однак представник власника майна вважає такий арешт необґрунтованим, та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим і звертається до слідчого судді з даним клопотанням та просить скасувати арешт на майно, що належить ОСОБА_4 , а саме: доменне ім`я веб-сайту: ІНФОРМАЦІЯ_1

Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 в судове засідання незважаючи на неодноразові виклики не прибув, був повідомлений про час та дату судового засідання належним чином. При цьому, на офіційну електронну пошту суду направив заяву в якій просив проводити розгляд без його участі, скаргу просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 в судове засідання незважаючи на неодноразові виклики не прибув, був повідомлений про час та дату судового засідання належним чином. Жодних заяв або клопотань на адресу суду не направляв.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього документи, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні Київської міської прокуратури знаходиться кримінальне провадження №0000194 від 07.04.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 02.06.2021 у справі №761/19840/21 задоволено клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні, зокрема вказаною ухвалою було накладено арешт на майнові права інтелектуальної власності доменне ім`я веб-ресурса: https://hookahshop.od.ua.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.

Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком не допускається, що підтверджується правовою позицією Конституційного Суду України, викладеної у Рішенні у справі №2-рп/2011 від 11 березня 2011 року, у відповідності до якої оцінка процесуальним діям судді може даватись тільки судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

З мотивувальної частини ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 червня 2021 року вбачається, що при арешті майна слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання у органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що доменне ім`я веб-ресурса: ІНФОРМАЦІЯ_1 є знаряддям вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0000302 і відповідає вимогам ст.98 КПК України, тобто існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що таке майно є доказом злочину, а арешт майна необхідний з метою забезпечення збереження такого майна як речового доказу.

Крім того, зі змісту ухвали вбачається, що слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст.170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що при ухваленні рішення слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва були належним чином враховані як фактичні обставини кримінального провадження, так і вимоги КПК України, у зв`язку з чим слідчий суддя обґрунтовано дійшов висновку, що доменне ім`я веб-ресурса: https://hookahshop.od.ua., відповідає критеріям, визначеним ст.98 КПК України та наклав арешт на таке майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів клопотання та долучених до нього документів, вони не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 червня 2021 року, якою накладено арешт на доменне ім`я веб-ресурса: https://hookahshop.od.ua., що дає слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність арешту на зазначене в клопотанні майно на теперішній час не відпала.

При цьому варто нагадати, що відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного, прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02.06.2021, в рамках кримінального провадження №0000194 від 07.04.2021 року.

Керуючись ст.ст. 22, 174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИЛА:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02.06.2021, в рамках кримінального провадження №0000194 від 07.04.2021 року залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1