Справа № 357/2599/22
У Х В А Л А

09 квітня 2022 року м. Біла Церква
Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000761, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.04.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Надросівка Білоцерківського району Київської області, громадянина України, непрацюючого, з професійно-технічною освітою, неодруженого, утриманців не має, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -
сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження: начальник Володарського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_5 , підозрюваний ОСОБА_4 , захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6
У С Т А Н О В И В:

Слідчий відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 за погодженням з начальником Володарського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000761, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.04.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

На обгрунтування клопотання зазначає, що в провадженні слідчого відділу Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000761 від 08.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Зазначає, що 07.04.2022 близько 17-00 год., ОСОБА_8 та ОСОБА_9 прибули на територію домоволодіння, де проживає ОСОБА_4 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . На той час в будинку також перебувала ОСОБА_10 .

ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 та ОСОБА_9 знаходячись в будинку вживали алкогольні напої.

Близько 21-00 год. того ж дня, в приміщенні однієї із кімнат вищевказаного житлового будинку, між ОСОБА_8 та ОСОБА_4 виник конфлікт, який переріс у бійку, під час якої ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, з мотивів особистої образи, діючи з прямим умислом, спрямованим на заподіяння смерті іншій людині, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, наніс руками не менше десяти ударів в область голови ОСОБА_8 , чим спричинив набряк-набухання головного мозку, внутнішньо-черепну гематому об`ємом 100 см3, поширений крововилив під м`яку мозкову оболонку, закриту черепно-мозкову травму, в результаті чого настала біологічна смерть ОСОБА_8

07.04.2022 о 22-30 год. ОСОБА_4 у порядку ст. 208 КПК України було затримано.

08.04.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом чергового ВП № 4 Білоцерківського РУП про те що на лінію 102 надійшло повідомлення про те що в АДРЕСА_2 , виявлено труп ОСОБА_8 з ознаками насильницької смерті; протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 під час якого вилучено: сліди речовини бурого кольору; труп чоловічої статі ( ОСОБА_8 ) без ознак життя; протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 (патологоанатомічне відділення), де проведено огляд трупа ОСОБА_8 з залученням судово- медичного експерта та встановлено причину смерті ОСОБА_8 - набряк набрякання головного мозку, внутрішня гематома внутнішньо-черепну гематому об`ємом 100 см3, поширений крововилив під м`яку мозкову оболонку, закриту черепно-мозкову травму; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 який розповів про обставини, за яких у нього під час розпиття спиртних напоїв, виник конфлікт з ОСОБА_8 , в ході якого він завдав смерті останньому; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , яка пояснила, що 07.04.2022, близько 17-ї години вона та її знайомий ОСОБА_8 прийшли до місця проживання ОСОБА_4 , в АДРЕСА_2 . Там вона, ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 вживали алкогольні напої. Близько 21-ї години, коли ОСОБА_4 та ОСОБА_8 перебували у приміщенні житлової кімнати, між ними виник конфлікт, який переріс у бійку, під час якої ОСОБА_4 наносив удари руками та ногами ОСОБА_8 по тілу. Від нанесених ударів ОСОБА_8 помер; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , який пояснив, що він є батьком ОСОБА_4 , 07.04.2022 близько 21-00 год до його місця проживання в АДРЕСА_2 , прибігла ОСОБА_9 та повідомила про те, що його син наносить тілесні ушкодження ОСОБА_8 .

У відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Зазначає, що ризик переховуватись від органів досудового розслідування та суду обгрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 10 до 15 років. При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги поряд з іншими обставинами і загроза відносно суворого покарання, так у параграфі рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» № 31315/96 від 25.04.2000 Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських суддів, що у свою чергу прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що підозрюваному загрожувало відносно суворе покарання.
Тяжкість інкримінованого правопорушення та усвідомлення можливості засудження до тривалого терміну позбавленні волі вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного ОСОБА_4 до втечі.
Водночас, відповідно до п. 36 Рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 року у справі «Москаленко проти України», Європейський суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.
Ризик незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні обгрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою ухилення від подальшого покарання чи спотворення об`єктивної картини може впливати на свідків, які стали очевидцями вчинення даного кримінального правопорушення умовлянням, підкупом чи погрозами примушуючи їх змінити свідчення та приховати вчинення кримінального правопорушення.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення обгрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 , вчинив кримінальне правопорушення, що мало виняткову зухвалість та поведінка підозрюваного як під час вчинення злочину так і після нього, вказують що особа схильна до вчинення кримінальних правопорушень.
Зазначає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 , окрім як тримання під вартою, не зможе забезпечити дієвості кримінального провадження та запобігти встановленим ризикам.

Просить обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.

У судовому засіданні процесуальний керівник у кримінальному провадженні ОСОБА_5 заявлене клопотання підтримав у повному обсязі та просив задовольнити з підстав, вказаних у його мотивувальній частині.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні не оспорював викладені у клопотанні обставин та не заперечував проти застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 з огляду на позицію свого підзахисного при вирішенні клопотання поклався на розсуд суду.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та долучені до нього документи, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали, та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин в їх сукупності, приходить до наступного.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п.1- п.3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризують особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 12 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний-обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного - обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; (9) дотримання підозрюваним- обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

У ході судового розгляду встановлено, що органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України за викладених у клопотанні обставин.

За вказаним фактом 08.04.2022 було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате розслідування провадження за № 0000761, у ході якого ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке є особливо тяжким злочином.

При розгляді даного клопотання слідчим суддею встановлено, що письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 вручено з дотриманням вимог ч. 2 ст. 278 КПК України 08.04.2022.

Слідчий суддя, аналізуючи питання наявності обставин, визначених ст. 132, п. 5 ч. 1 ст. 177, пунктів 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, приходить до наступних висновків у цій справі.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують її з останнім, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.

Також, слідчий суддя сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення в частині аргументації ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у цьому провадженні.

Відповідно до положень ч.1 та п.5 ч.2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу і може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Перевіряючи наявність законних підстав вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою буде достатнім для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження, слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України, оцінює в сукупності фактори, пов`язані з характером особи обвинуваченого, моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, особистими та соціальними обставини його життя, сімейними зв`язками та зв`язками з суспільством.

Про особу ОСОБА_4 встановлено, що він неодружений, утриманців не має, непрацюючий, має місце реєстрації та проживання, раніше не судимий.

Сукупність вказаних обставин на переконання суду не дає підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 більш мякого запобіжного заходу, ніж той, який просить застосувати орган досудового слідства тримання під вартою.

Вирішуючи питання щодо обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує також вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

За викладених встановлених слідчим суддею обставин, враховуючи, що підстав для застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не вбачається, та що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, на переконання слідчого судді переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного, суд оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_4 та визнає за реальну небезпеку можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення у разі застосування щодо нього більш мякого запобіжного заходу, ніж той, який просить застосувати орган досудового розслідування. Адже, на переконання слідчого судді, саме такий запобіжний захід, забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та в повній мірі забезпечить запобіганню ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Зважаючи, що злочин вичинено із застосуванням насильства, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя з урахуванням вищенаведених обставин визначає відносно ОСОБА_4 шістдесятиденний строк тримання під вартою.

Початок строку дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою, обчислювати з моменту фактичного затримання 07.04.2022.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000761, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.04.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 задовольнити.
Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 06 червня 2022 року включно, без визначення розміру застави.
Строк тримання під вартою ОСОБА_4 рахувати з моменту його фактичного затримання - 07.04.2022.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали оголошено 11.04.2022 о 11-00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_12