Справа № 357/1992/22
У Х В А Л А

15 липня 2022 року м. Біла Церква
Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , перевіривши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 ,
про скасування арешту майна, -

У С Т А Н О В И В:
14.07.2022 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000557 від 28.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК УКраїни.
Вивчивши матеріали заяви, суддя приходить до висновку про повернення клопотання у зв`язку з наступним.
У відповідності до ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. З аналізу цих норм слідує висновок, що термін «винесені на розгляд сторонами» передбачає відповідну встановлену процедуру оформлення і подання заяви, зокрема, її підписання заявником. А суддя уповноважений розглядати заяви, які подані конкретною особою та підписані нею.
Клопотання від адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна надійшло до Білоцерківського міськрайонного суду не в паперовому, а в електронному вигляді без накладення електронного цифрового підпису.
Кримінальний процесуальний кодекс України та чинне законодавство вимагає подання до суду для розгляду оригіналів документів (заяв, скарг, клопотань). Оригінал документа може бути в паперовій формі або в електронній.
Подання до суду заяви в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи. Зокрема, клопотання, подане в електронному вигляді, має відповідати вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг». Відповідно до ст.ст. 5, 6 цього Закону для ідентифікації автора електронного документа (інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа) може використовуватися електронний підпис. Створення електронного документа завершується накладенням електронного підпису.
Згідно із ст. 1 Закону України « Про електронний цифровий підпис », електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.
Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги". А цей Закон в свою чергу презюмує відповідність власноручному підпису лише кваліфікованого електронного підпису, який має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис (ч. 4 ст. 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги"). Отже, оригіналом заяви як електронного документа є відповідний файл, до якого доданий (або логічно з ним пов`язаний) кваліфікований електронний підпис особи (зазвичай з розширенням p7s). Однак, в додатках такий документ відсутній.
Також суддя вважає за необхідне вказати на те, що порядок функціонування підсистем електронного суду на даний час врегульовано Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року № 30.
Згідно з п.п.1, 2, 6 розділу ХІ вказаного Положення обмін електронними документами між судом, ОСП, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду.
Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.
При цьому названі норми законодавства не мають на меті обмеження права особи на звернення до суду, а слугують гарантом недопущення порушення прав таких осіб й можливого зловживання зі сторони третіх осіб.
Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
Враховуючи, що клопотання подане в електронному вигляді засобами електронного зв`язку без накладеного електронного цифрового підпису особи, що позбавляє суд можливості ідентифікувати особу, яка звертається до суду у такій формі, суддя приходить до висновку про необхідність повернення такого клопотання особі, яка його подала.
Керуючись ст.ст. 26, 380 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, яке надійшло на офіційну електронну адресу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області повернути заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя Тетяна КЛЕПА