Провадження № 1-кс/761/5881/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 та зацікавлених осіб адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , а також ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , поданого в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 12 травня 2022 року, у кримінальному провадженні № 0000033, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 лютого 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України

У С Т А Н О В И В:

У провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 11 лютого 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000033, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

Відомості щодо вказаного кримінального правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за результатами розгляду заяви про вчинення злочину директора ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» () - ОСОБА_6 , в якій останній зазначив, що ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інші невстановлені особи, за попередньою змовою групою осіб, намагалися заволодіти чужим майном шляхом обману, а саме грошовими коштами в особливо великих розмірах, які належать ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» (), але з причин, що не залежали від їх волі, не вчинили усіх дій, які вважали необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця.

Постановою прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва від 11 травня 2022 року грошові кошти в розмірі 31 094 794,00 грн, які знаходяться на розрахункових рахунках НОМЕР_1 (валюта - UAH, USD, EURO, RUB,) та НОМЕР_2 (валюта-UAH), відкритих у АТ «ПРОКРЕДИТ БАНК» (МФО 320984) та належать ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» (), в порядку ст. 98 КПК України було визнано речовими доказами.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12 травня 2022 року у справі № 761/8302/22 на грошові кошти, які знаходяться на зазначених рахунках, накладено арешт.

13 червня 2022 року до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва звернувся адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 12 травня 2022 року у справі № 761/8302/22, у кримінальному провадженні № 0000033.

Обґрунтовуючи подане клопотання заявник зазначив, що 04 травня 2022 року Київським апеляційним судом видано виконавчі листи № 824/2/22 щодо стягнення з ОСОБА_8 та ТОВ «Євротранстелеком» на користь ОСОБА_5 солідарної заборгованості в сумі 31 094 794 гривень. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 12 травня 2022 року накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках, що належать ТОВ «Євротранстелеком» та зупинено видаткові операції. На думку заявника, вказана Ухвала Шевченківського районного суду міста Києва від 12 травня 2022 року порушує права ОСОБА_5 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 14 червня 2022 року відкрито провадження за клопотанням та призначено судове засідання.

21 червня 2022 року на адресу суду надійшли заперечення від представника ТОВ «Євротранстелеком» на клопотання про скасування арешту, у яких останній просив відмовити у скасуванні арешту майна, оскільки ОСОБА_10 , у даному кримінальному провадженні не є особою, яка має право ініціювати питання щодо скасування арешту на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Євротранстелеком».

У судовому засіданні представник заявника підтримав подане клопотання.

Присутній у судовому засіданні прокурор заперечував щодо задоволення поданого клопотання, посилюсь на його безпідставність.

Представники ТОВ «Євротранстелеком» у судовому засіданні звернули увагу суду на те, що заявником не доведено необґрунтованості накладення арешту або того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, із чим закон пов`язує можливість скасування арешту, а тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши учасників судового розгляду, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 174 КПК України, зокрема, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Вирішуючи питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно статей 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину.

При цьому, у відповідності до ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12 травня 2022 року у справі № 761/8302/22 у кримінальному провадженні № 0000033 накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках НОМЕР_1 (валюта - UAH, USD, EURO, RUB,) та НОМЕР_2 (валюта-UAH), які визнані речовими доказами та належать ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» ().

Відповідно до ст. 90 КПК України рішення національного суду або міжнародної судової установи, яке набрало законної сили і ним встановлено порушення прав людини і основоположних свобод, гарантованих Конституцією України і міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, має преюдиціальне значення для суду, який вирішує питання про допустимість доказів.

З урахуванням наведеного слідчий суддя доходить висновку, що оскільки заявник не має процесуального статусу у кримінальному провадженні № 0000033, то підстави для скасування арешту майна відсутні.

Крім того, слідчий суддя зауважує, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів.

Керуючись ст. ст. 170, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , поданого в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 12 травня 2022 року, у кримінальному провадженні № 0000033, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 лютого 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1