Справа №760/7793/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваній:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 , фізична особа-підприємець, раніше не судима,
у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0003413 від 02.12.2021 року, за ч. 2 ст. 189 КК України,

В С Т А Н О В И В :

29.06.2022 року прокурор Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України.
Слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, яке внесене до ЄРДР за №0003413 від 02.12.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України.
Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваній, прокурор посилається на те, що ОСОБА_5 , діючи з метою перешкоджання процесу збирання доказів у кримінальному провадженні, уникнення кримінальної відповідальностіза тяжкий злочин, у вчиненні якого вона підозрюється, невиконання покладених на неї процесуальних обов`язків, може переховуватись від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, вчинити інше кримінальне правопорушення. Дані обставини вказують на наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала клопотання та просила його задовольнити.
Підозрювана ОСОБА_5 та її захисник ОСОБА_4 заперечували щодо задоволення клопотання прокурора, посилалися на необґрунтованість як підозри так і ризиків, просили, в разі застосування запобіжного заходу, обрати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання чи особистої поруки.

Згідно з ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України, фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.
Заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваної, її захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
04.02.2022 року слідчим слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України та 04.02.2022 року під підпис вручено останній, за участю захисника ОСОБА_7 та понятих ОСОБА_8 , ОСОБА_9

05.02.2022 року ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва підозрюваній ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Слідчий суддя не ставить під сумнів належне виконання слідчим процесуальної дії, а саме вручення ОСОБА_5 повідомлення про підозру від 04.02.2022 року, оскільки воно містить особистий підпис ОСОБА_5 , іі адвоката ОСОБА_7 , отримання підтверджується також ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 05.02.2022 року.

Постановою слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 від 24.02.2022 року ОСОБА_5 оголошено в розшук.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вимаганні, тобто у вимозі передачі чужого майна з погрозою вбивства та нанесення тяжких тілесних ушкоджень відносно потерпілого, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановленi час, день та мiсці, у ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , виник злочинний умисел, спрямований на вимагання, тобто вимогу передачі чужого майна з погрозою вбивства та нанесення тяжких тілесних ушкоджень відносно потерпілого, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, що завдало майнової шкоди в особливо великих розмірах.

Так, ОСОБА_11 , ОСОБА_13 та ОСОБА_12 , будучи наглядно знайомими з потерпілим ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , запропонували останньому спільно вкластися в бізнес, надаючи потерпілому грошові кошти в борг, чи створювали надання удаваної допомоги та послуг, з метою подальшого вимагання грошових коштів вiд потерпілого та з метою незаконного отримання коштів вiд потерпілого, здійснюючи вимагання на підставі не існуючих та надуманих зобов`язань, що виникали з підстав непередбачених законодавством України, а так само використовуючи факти існуючих зобов`язань для заволодіння майном, правом на майно та для вчинення дій майнового характеру зі сторони потерпілого. З метою подолання супротиву потерпілого ОСОБА_14 , переконання його в реальності висловлюваних погроз, ОСОБА_11 за попередньою змовою з ОСОБА_13 , запропонували взяти участь у вчинюваному правопорушенню ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який, в свою чергу, надав на це свою згоду. При цьому ОСОБА_15 визначено роль особи, яка мала залякати потерпілого ОСОБА_14 та шляхом використання фізичноi сили вчинити дії, які спонукали б потерпілого до передачі грошових коштів.

Реалізуючи зазначений умисел, попередньо домовившись про вчинення злочину, ОСОБА_11 , ОСОБА_5 та ОСОБА_12 , 03.02.2022 року, приблизно о 14:40 години прибули до кафе «Pesto Cafe», що розташований за адресою: м. Київ, вул. Іоана Павла II, будинок 5, в приміщенні торгівельного центру «Good Life», де знаходився наглядно знайомий ОСОБА_14 , якому громадянин ОСОБА_16 , попередньо призначив зустріч в даному кафе.

Після того, коли ОСОБА_11 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 , та ОСОБА_12 , перебуваючи в приміщені вищевказаного кафе, реалізовуючи спільний злочинний умисел, спрямований вимагання, тобто вимогу передачі чужого майна з погрозою вбивства та нанесення тяжких тілесних ушкоджень відносно потерпілого, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, проти волі ОСОБА_17 , застосовуючи насильство відносно останнього, позбавили волі останнього, змусивши перебувати в даному приміщенні, без можливості його покинути, при цьому висловили вимогу про передачу їм грошових коштів у сумі від 70000 доларів США та погрожуючи вбивством та нанесенням тяжких тілесних ушкоджень, створюючи у потерпілого стійке враження, що у випадку невиконання вимоги, то ця погроза буде реалізована. В разі невиконання їх вимоги.

У подальшому, ОСОБА_11 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , продовжуючи протиправні дії відносно ОСОБА_17 , відібрали в останнього власну сумку, в якій знаходилися грошові кошти в розмiрi 10000 доларів США (згідно курсу НБУ на 03.02.2022 становить 283 876 гривень).

В силу ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст. 177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.
Згідно ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст. 177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.
Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколами пред`явлення особи для впізнання; протоколами проведення негласної слідчої (розшукової) дії; протоколами допиту свідка; протоколом огляду предмету від 02.12.2021 року; протоколом обшуку від 03.02.2022 року; протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України; протокол допиту потерпілого; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України.
При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.
Зокрема, за змістом п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).
Обґрунтованість підозри повинна бути визначена, враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і, відповідно до ст. 94 КПК України, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити дане кримінальне правопорушення.
Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчийсуддя вважає, що вони наявні, з огляду на специфіку злочину, за яким оголошено підозру, та тяжкість покарання, яке загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчинених кримінальних правопорушеннях, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

В цьому аспекті, на переконання слідчого судді, є підстави вважати, що не перебуваючи в умовах запобіжного заходу ОСОБА_5 може здійснити спробу ухилення від слідства та суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
На час розгляду клопотання підозрювана ОСОБА_5 має постійне місце проживання, раніше не судима, заміжня, має на утриманні малолітню дитину, працює як фізична особа-підприємець, також займається волонтерською діяльністю та є громадським діячем.
Таким чином, оцінивши в сукупності ступінь тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_5 в разі доведеності вини згідно вищевказаної норми КК України, обставини вчинення правопорушення, а також дані про особу підозрюваної, інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про те, що міра запобіжного заходу у вигляді застави забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Посилання підозрюваної та її захисника на відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, її неотримання у встановлений процесуальний спосіб, беззаперечно спростовано долученими до клопотання про застосування запобіжного заходу документами та прокурором під час судового засідання.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що виходячи із положень ст. 180 КПК України, питання щодо застосування до особи запобіжного заходу у вигляді особистої поруки вирішується в судовому засіданні за участю осіб, що мають намір стати поручителями.
При цьому, особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу (ч. 1 ст. 180 КПК України).
Особи, що звернулись із заявою про взяття ОСОБА_5 на поруки, для розгляду клопотання не з`явились, що ставить під обґрунтований сумнів об`єктивну можливість виконання ними як поручителями обов`язків, не гарантує реальний вплив на поведінку підозрюваної, їх контроль за повним та своєчасним виконанням підозрюваною своїх процесуальних обов`язків і, як наслідок, не виключає наявних ризиків.
Між тим, відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Тобто, законодавець, передбачаючи такий вид запобіжного заходу як заставу, метою його застосування визначає забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, що передбачено ст. 182 КПК України. У будь-якому разі розмір застави має бути співмірним та розумним, та не бути важелем або чинником, який унеможливлює з моменту визначення розміру застави його внесення підозрюваним. Недотримання зазначених положень може стати суттєвим порушенням норм кримінального процесуального закону, і як наслідок прав та свобод громадян, що неодноразово підтверджувалось численними рішеннями Європейського суду з прав людини, які є часткою національного законодавства.

Матеріали клопотання не містять та прокурором під час судового засідання належним чином не обґрунтовано розмір застави у 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 208 000 (двісті вісім тисяч гривень) грн. 00 коп.

Слідчий суддя враховує майновий та сімейний стан підозрюваної, наявність на утриманні малолітньої дитини.

Поряд з цим, підозрювана ОСОБА_5 була оголошена постановою слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 від 24.02.2022 року у розшук, що вказує на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, тобто наявна велика ймовірність того, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, також слідчий суддя бере до уваги те, що кримінальне правопорушення, в якому вона підозрюється вчинено з корисливим мотивом.
Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Саме тому, слідчий суддя, враховуючи наведені обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_5 тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, його характер та значну суспільну небезпеку, вважає за необхідне призначити заставу в меншому розмірі, відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України у 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 104 000 (сто чотири тисячі) грн. 00 коп., яка буде співмірною та зможе забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваної, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_5 слідчий суддя не вбачає.

Крім цього, застосовуючи відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, за викликом; не відлучатись з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Керуючись ст.ст. 182, 194, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 104 000 грн. (сто чотири тисячі гривень).

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві: Код отримувача (код за ЄДРПОУ)- 26268059, Банк отримувача - ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача (МФО) - 820172, Номер р/р UA1012089.

Підозрювана, яка не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:

прибувати до слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, за викликом;

не відлучатись з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії покладених обов`язків до 06 вересня 2022 року, включно, але не більше строків досудового розслідування.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваної та її явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явилася за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України та використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваній, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваною, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваної, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде оголошений 08 липня 2022 року о 16 годині 30 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1