Справа № 950/800/22
Провадження № 1-кс/950/133/22
ЛЕБЕДИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 червня 2022 року м. Лебедин

Слідчий суддя Лебединського районного суду Сумської області - ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 3 (м. Лебедин) Сумського РУП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Лебединського відділу Сумської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000132, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 10.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

в с т а н о в и в:
Слідчому судді надійшло клопотання слідчого, погоджене прокурором, у якому слідчий просить накласти арешт на вилучене в ході досудового розслідування майно, а саме 12 стовбурів дерев різної породи і довжини, а також бензопилу марки «Good Luck» чорно-оранжевого кольору із слідами використання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що на підставі ст. 172 КПК України таке клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, виходячи із наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Обґрунтовуючи своє клопотання, слідча посилається на встановлені в ході досудового розслідування обставини, а саме на те, що 16.03.2022 близько 08 год. 00 хв. ОСОБА_4 в лісовому масиві неподалік вул. Вишнева в с. Василівка, Сумського району, Сумської області здійснив незаконний поруб 12 дерев різних порід. 09.06.2022 було проведено огляд місцевості в лісовому масиві, розташованому поміж вул. Полтавська та Вишнева в с. Василівка під час якого виявлено та вилучено 12 стовбурів дерев різної породи та довжини.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено перелік і види майна, що належить арештувати.

При цьому в клопотанні не зазначено ознак майна, яке належить арештувати, а саме не вказано ідентифікуючі ознаки тих стовбурів дерев, які були вилучені в ході огляду місцевості 09.06.2022 (довжина, діаметр, порода деревини тощо).

Тобто клопотання слідчого не відповідає вимогам п. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України, оскільки не містить переліку майна, що належить арештувати.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин, відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу на те, що усі додані до клопотання слідчого документи є копіями, які взагалі не засвідчені.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно з Національним стандартом України « Державна уніфікована система документації» « Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації вимоги до оформлення документів» ДСТУ 4163:2020 копія документа має бути засвідчена належним чином.

Згідно з п. 5.26 ДСТУ 4163:2020 відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Таким чином додані до клопотання слідчого документи мають бути засвідчені належним чином.

Керуючись ст. ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ ВП № 3 (м. Лебедин) Сумського РУП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Лебединського відділу Сумської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000132, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 10.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, повернути прокурору Лебединського відділу Сумської окружної прокуратури ОСОБА_3 для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Для усунення недоліків клопотання встановити сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1