ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/3089/22
Провадження № 1-кс/210/1349/22
"28" вересня 2022 р.
Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривий Ріг клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження № 0001255 від 21.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання.
У клопотанні ставиться питання про накладення арешту шляхом заборони користування, розпоряджання та відчуження в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР № 0001255 від 21.09.2022 на перераховані у протоколі огляду предмету від 21.09.2022 який було проведено в період часу з 18:55 годин по 19:20 на території ВП №2 Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області. за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрельникова, 2, тимчасово вилучені речі та предмети, а саме: мобільний телефон марки «Iphone» моделі «XS», чорного кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , в якому знаходяться дві сім-картки з номерами: НОМЕР_3 , упаковано у спеціальний пакет НПУ № WAR 1087520.
Виклад обставин та правова кваліфікація.
В провадженні СВ відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001255 від 21.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, за фактом зайняття гральним бізнесом.
Відомості щодо вказаного правопорушення 21.09.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001255 за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України та розпочато досудове розслідування.
Проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні доручено групі слідчих у складі: старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 (старший групи), старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 .
Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється групою прокурорів у складі прокурора Криворізької південної окружної прокуратури (старший групи) ОСОБА_4 , прокурора Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_6 , прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_7 .
Обґрунтування клопотання.
В ході досудового розслідування встановлено, що 21.09.2022 до ВП №2 Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_8 , про притягнення до кримінальної відповідальності невідомих осіб, які 20.09.2022 близько 22:00 годин шляхом обману за допомогою посилання в інтернеті заволоділи її грошовими коштами з банківського рахунку відкритого в ПАТ КБ "ПриватБанк" за № НОМЕР_4 , на загальну суму 12 824 грн., чим завдали їй матеріальну шкоду на зазначену вище суму. (ЖЄО 13052 від 21.09.2022).
21.09.2022 слідчим отримано заяву від ОСОБА_9 згідно з якою він надає дозвіл на проведення огляду належного йому мобільного телефону марки «Iphone» моделі «XS», чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , в якому знаходяться дві сім-картки з номерами: НОМЕР_3 .
На підставі зазначеного вище, 21.09.2022 в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР № 0001255, в період часу з 20:25 годин по 20:50 годин, слідчим було проведено слідчу (розшукову) дію, а саме огляд предмету, згідно з яким: об`єктом огляду є мобільний телефон марки «Iphone» моделі «XS», чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , в якому знаходяться дві сім-картки з номерами: НОМЕР_3 , який для огляду надав ОСОБА_9 , упаковано у спеціальний пакет НПУ № WAR 1087520. Огляд проводився в службовому кабінеті №410 ВП №2 Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області.
За результатами проведення огляду, виявлено та вилучено наступне:
-марки «Iphone» моделі «XS», чорного кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , в якому знаходяться дві сім-картки з номерами: НОМЕР_3 , упаковано у спеціальний пакет НПУ № WAR 1087520;
22.09.2022 на підставі постанови старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 вилучені під час огляду речі і предмети, визнано в якості речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, та визначено місцем їх зберігання камеру схову ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрельникова, 2.
22.09.2022 слідчим було допитано як свідка водія ТОВ «ВАЙТ» ОСОБА_10 , який повідомив, що 21.09.2022, йому на мобільний телефон зателефонував знайомий на ім`я ОСОБА_11 , який запропонував придбати для власних потреб пальне, а саме бензин марки «95», за ціною 40 грн за 1 літр у кількості 1 000 літрів, на що свідок погодився та близько 10:00 годин поїхав на автомобільну заправочну станцію «RLS», за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Нікопільске шосе, 3а, де він зустрівся із ОСОБА_11 та ще двома раніше невідомими йому хлопцями. Останнім свідок передав грошові кошти у розмірі 40 000 грн. різними купюрами, які ОСОБА_11 та його товариші поклали в салон автомобіля марки «Daewoo» моделі «Nubira», сірого кольору, д.н.н. НОМЕР_5 . Після того, як вантажний відділ автомобіля марки «TATA» моделі «LPT 713», білого кольору, д.н.н. НОМЕР_6 , яким свідок користується, було заповнено бензином об`ємом 1 000 літрів, приїхали працівники поліції та повідомили, що пальне яке він придбав є здобуте злочинним шляхом та в ході огляду місця події вилучили у нього автомобіль та пальне.
Накладення арешту на виявлені в ході огляду місця події речі та предмети, які визнано в якості речових доказів, необхідно для виконання цілей кримінального провадження, зокрема їх використання під час досудового розслідування в якості речового доказу, а саме: проведення судової експертизи з метою дослідження вилученого майна, а також з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження предметів кримінального правопорушення, що встановлюються під час кримінального провадження, оскільки існують ризики вчинення зазначених дій, особами у яких вилучено вказане майно, з метою уникнення останніми кримінальної відповідальності.
Позиції сторін
В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, надали заяви про можливість розгляду клопотання у їх відсутність.
Від власника майна надійшла заява про розгляд клопотання без його участі, в якій просить відмовити у задоволенні клопотання.
У відповідності до ч. 4, 6 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників процесу, фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею про арешт майна, не здійснювалась.
Мотивація суду
Положеннями ч. 1 статті 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Слідчий суддя враховує, що згідно з пунктом 1 частини 1 статті 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); а за частиною 2 статті 91 КПК України, доказування полягає у збиранні,перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
За змістом частини 3 статті 214 КПК України здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду).
Огляд речей, документів та комп`ютерних даних здійснюється з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 237 КПК України).
Відповідно до частин 5, 7 статті 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування. При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Встановлено, що під час огляду місця події 21 вересня 2022 року вилучено речі та предмети, які визнано в якості речових доказів у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР 21 вересня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.190 КК України.
Згідно положень статей 84 - 85 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Згідно з частиною 2 статті 168 КПК України та пунктів 1,3 частини 2 статті 167 КПК України під час обшуку може здійснюватись тимчасове вилучення майна, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
З урахуванням положень частини 3 статті 214 КПК України, частини 7 статті 237 КПК України та статей 167-168 КПК України, вилучені під час огляду речі та предмети набули статуту тимчасово вилученого майна.
Прокурор, посилаючись на вимоги частини 2 статті 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речового доказу, просить накласти арешт на вказане майно. В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що вилучене майно визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.
Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів достатність підстав вважати, що був вчинений злочин, ознаки якого містяться в диспозиції статтей 125 та 146 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 21.09.2022 року огляду місця події, під час якого вилучені вказані у клопотанні речі, можуть бути використані для доведення відомостей про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, передбачених у статті 98 КПК України.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази, слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт.
Прокурором доведено необхідність накладення арешту шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на вилучені під час огляду місця події від 21.09.2022 року до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту на мобільний телефон марки «Iphone» моделі «XS», чорного кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , в якому знаходяться дві сім-картки з номерами: НОМЕР_3 , упаковано у спеціальний пакет НПУ № WAR 1087520, власником якого є ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Застосовуючи такий спосіб арешту, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення, що вказане майно може бути знаряддям вчинення злочину.
Враховуючи викладене, на вищевказане тимчасово вилучене майно необхідно накласти арешт шляхом .
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом, та яке могло бути використано для вчинення злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
У той же час слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно з частиною 10 статті 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини 4 статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Ззгідно з частиною 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Матеріали, додані до клопотання, а так само і клопотання про арешт майна містить обґрунтування застосування найбільш обтяжливих способів арешту, зокрема заборони використовувати тимчасово вилучено майно до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні.
Під час розгляду клопотання прокурор довів, що застосування найбільш обтяжливого способу арешту - заборона використовувати тимчасово вилучене майно до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні є необхідним та відповідає меті арешту.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна , наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження № 0001255 від 21.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України - задовольнити.
Накласти арешт шляхом заборони користування, розпоряджання та відчуження в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР № 0001255 від 21.09.2022 на перераховані у протоколі огляду предмету від 21.09.2022 який було проведено в період часу з 18:55 годин по 19:20 на території ВП №2 Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області. за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрельникова, 2, тимчасово вилучені речі та предмети, а саме:
- Мобільний телефон марки «Iphone» моделі «XS», чорного кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , в якому знаходяться дві сім-картки з номерами: НОМЕР_3 , упаковано у спеціальний пакет НПУ № WAR 1087520, власником якого є ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Виконання ухвали про арешт майна покласти на прокурора - процесуального керівника у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 (п"яти) днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1