Провадження № 1-кс/686/9361/22
У Х В А Л А
20 жовтня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , вивчивши у клопотання прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000440 від 19.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

19.10.2022 прокурор відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_2 у межах кримінального провадження №0000440 від 19.10.2022 р. звернулася із клопотанням про арешт на мобільний телефон чорного кольору марки «NOMI» із сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 ; мобільний телефон чорного кольору марки «NOMI» у включеному стані із сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_4 та сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_5 , ІМЕІ: НОМЕР_6 , НОМЕР_7 який належить потерпілому (померлому) ОСОБА_3 ; скляну пляшку коричневого кольору об`ємом 1л із невідомою речовиною прозорого кольору; куртку темно синього кольору; футболку зеленого кольору; штани темно сірого кольору; шльопанці резиною синього кольору із закритим носком, светр темно-синього кольору із червоними вставками із написом «ХЕНШУН», на якому наявні сліди речовини бурого кольору; штани джинсові синього кольору з написом «ARMENNIS», на яких на правому та лівому коліні наявні сліди речовини бурого кольору, на предмет зовні схожий на сокиру; лезо предмета схожого на ніж; руків`я предмету зовні схожого на ніж; три скляних стакани; пластикову пляшку з написом «APPS» із невідомою речовиною, яке належить потерпілому (померлому) ОСОБА_3 , позбавивши власника права на відчуження, розпорядження та/або користування вказаним майном, що є речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 18.10.2022 року близько 17 години 00 хвилин, перебуваючи в АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, після попереднього вживання спиртних напоїв із ОСОБА_3 , на грунті раптово виниклих неприязних відносин, кухонним ножом наніс удар в область шиї ОСОБА_3 , від чого останній помер на місці події внаслідок отриманих поранень.

19 жовтня 2022 року в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано за підозрою у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Під час затримання ОСОБА_4 вилучено його особисті речі та одяг, які були при ньому на момент вчинення злочину, а саме:

-мобільний телефон чорного кольору марки «NOMI»із сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 ;

-мобільний телефон чорного кольору марки «NOMI» у включеному стані із сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_4 та сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_5 , ІМЕІ: НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , який належить потерпілому (померлому) ОСОБА_3 ;

-скляну пляшку коричневого кольору об`ємом 1л із невідомою речовиною прозорого кольору;

-куртку темно синього кольору;

-футболку зеленого кольору;

-штани темно сірого кольору;

-шльопанці резинові синього кольору із закритим носком;

Всі вищевказані вилучені речі 19.10.2022 постановою слідчого долучені до кримінального провадження в якості речових доказів.

Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

В такому випадку слід звернути увагу й на рішення ЄСПЛ у справі «Смирнов проти Росії» від 07.06.2007, у якому зазначено про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи.

Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна причина.

Відповідно до ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Прокурор не обґрунтовує значення для розслідування №0000440 від 19.10.2022 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115КК України мобільного телефону чорного кольору марки «NOMI» із сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 ; мобільний телефон чорного кольору марки «NOMI» у включеному стані із сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_4 та сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_5 , ІМЕІ: НОМЕР_6 , НОМЕР_7 .

Відсутнє і зазначення ознак речових доказів указаного майна.

Отже,у клопотанні відсутнє посилання на визначені ст.98 КПК України ознаки речових доказів вказаних речей та яке значення вони мають для кримінального провадження та встановлена його невідповідність приписам кримінального процесуального закону.

Указані недоліки позбавляють слідчого суддю вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті прокурором із зазначенням у розрізі кожного вилученого предмету його ознак речових доказів, визначених ст..98 КПК України, значення для кримінального провадження, мети накладення арешту, визначеної ст..170 КПК України, заборон , які слід встановити стосовно цього майна, контактних даних осіб, у яких майно вилучалось із долученням документів, які підтверджують обґрунтованість клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Зазначені недоліки клопотання мають бути усунуті прокурором.

Керуючись ст.ст. 169, 171, 172,173 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000440 повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя