УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_7., при секретарі ОСОБА_4., за участі прокурора ОСОБА_5., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_6, яка діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 16.09.2019 у кримінальному провадженні № 0000568 від 01.08.2019,-

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_6., в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 16.09.2019 справа № 761/35999/19, у кримінальному провадженні № 0000568 від 01.08.2019.

У клопотанні заявниця зазначає, що у вересні 2019 року прокурор відділу прокуратури Київської області звернувся до суду із клопотанням, в якому просив накласти арешт на майно, в тому числі на земельну ділянку, загальною площею 3,618 га з кадастровим номером :04:006:0010 та земельну ділянку загальною площею 3,564 га з кадастровим номером :06:010:0093 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташовані на території Першотравенської сільської ради Обухівського району та Обухівської міської ради Київської області та перебувають у користуванні ТОВ «Роза-Л» на підставі договорів оренди, у кримінальному провадженні № 0000568, відомості про яке внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 197-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 16.09.2019 клопотання прокурора задоволено.

Як підставу скасування арешту, адвокат зазначає, що 18 серпня 2021 року ОСОБА_3 , у власності якої знаходились земельна ділянка, загальною площею 3,618 га з кадастровим номером :04:006:0010 та земельну ділянку загальною площею 3,564 га з кадастровим номером :06:010:0093, померла. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є спадкоємцем за законом на спадкове майно померлої, в тому числi, на вищевказані земельні ділянки. Однак, вони не можуть оформити спадщину на земельну ділянку, оскільки та перебуває під арештом, згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 16.09.2019 по справі № 761/35999/19.

В судове засідання представник власника майна - адвокат ОСОБА_6. за викликом не з`явилася, в своєму клопотанні просила його розгляд здійснювати без її участі.

Прокурор ОСОБА_5., в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та зазначив, досудове розслідування в даному кримінальному провадженні триває, потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна не відпала, крім того вказав, що приватизація вказаних земельних ділянок здійснена незаконно, також долучив додаткові документи.

Заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали клопотання, документи, що долучено в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.

Приписами статей 131, 132 КПК України передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 16.09.2019 (справа №761/35999/19) задоволено клопотання прокурора відділу прокуратури Київської області про арешт майна у кримінальному провадженні №0000568, в тому числі на земельну ділянку, загальною площею 3,618 га з кадастровим номером :04:006:0010, що розташована на території Першотравенської сільської ради Обухівського району Київської області та земельну ділянку загальною площею 3,564 га з кадастровим номером :06:010:0093, що розташована на території Обухівської міської ради Київської області.

Слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000568 від 01.08.2019, наразі триває.

З мотивувальної частини ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.09.2019 вбачається, що при арешті майна слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що вказані земельні ділянки є предметом кримінального правопорушення та речовим доказом у кримінальному провадженні №0000568 в розумінні ст.98 КПК України, тобто існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що таке майно є доказом злочину, а арешт майна необхідний з метою забезпечення збереження такого майна як речового доказу.

Крім того, на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власників майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст.170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що при ухваленні рішення слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва були належним чином враховані як фактичні обставини кримінального провадження, так і вимоги КПК України, у зв`язку з чим слідчий суддя обґрунтовано дійшов висновку, що вказані земельні ділянки, відповідають критеріям, визначеними ст. 98 КПК України та наклав арешт на таке майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому, як вбачається з матеріалів клопотання та долучених до нього документів, вони не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.09.2019, якою накладено арешт на вказані земельні ділянки, що дає слідчому судді підстави дійти висновку що необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно на теперішній час не відпала.

При цьому варто наголосити, що відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

Слідчим суддею вживалися заходи з метою перевірки тверджень заявника, однак представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокат ОСОБА_6., в судове засідання не з`явилася та не навела переконливих даних щодо того, що арешт накладено необґрунтовано чи необхідність в такому арешті майна на даний час відпала.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

При цьому доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії досудового розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність, що дає слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на зазначені в земельні ділянки на теперішній час не відпала, оскільки обставини, на які посилається заявник в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

Враховуючи викладене, на думку слідчого судді, відсутні правові підстави для задоволення клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись вимогами ст.ст.7, 9, 22, 98, 170-174, 369-372 КПК України, -

УХ ВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 поданого в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 16.09.2019 у кримінальному провадженні № 0000568 від 01.08.2019 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_7