Справа №:755/7897/22
Провадження №: 1-кс/755/1525/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"31" серпня 2022 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кремінна Луганської області, громадянина України, який не працює, зареєстрований як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001683 від 01 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,
в с т а н о в и л а :
слідчий Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчої судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 30 червня 2022 приблизно о 21 год 35 хв ОСОБА_4 та ОСОБА_6 проходили по парковій алеї вулиці Труханівській, що на Трухановому острові у м. Києві, де побачили на лавочці сумки та портативну колонку марки «JBL», після чого у них виник спільний злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна, обравши об`єктом свого злочинного посягання вказане майно.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , діючи групою осіб спільно з ОСОБА_6 з метою таємного викрадення чужого майна та обернення його у спільну користь в умовах воєнного стану. згідно Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, яким затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року, впевнившись що їхні дії непомітні для сторонніх осіб підійшли до лавочки, на якій знаходились сумки та портативна колонка. ОСОБА_4 , діючи спільно з ОСОБА_6 , таємно викрав з лавочки належну потерпілому ОСОБА_7 сумку-месенджер сірого кольору марки «Under Armor» вартістю 1200 грн, в якій знаходились дві провідні зарядки до мобільного телефону «Samsung» загальною вартістю 500 грн, грошові кошти в сумі 100 грн та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу марки «Opel Omega» д.н.з. НОМЕР_1 , що матеріального збитку для потерпілого не становить, належну потерпілому ОСОБА_8 сумку марки «Boilu», чорного кольору, вироблена із шкірозамінника вартістю 500 гривень, в якій знаходився зарядний пристрій для мобільного телефону «іPhone» вартістю 150 грн, особистий армійський жетон (смертник) в резиновому чохлі із жовтого металу, вартістю 650 грн, гаманець марки «Demour» чорного кольору вироблений із шкіри, в якому знаходилось 50 грн, три картки банку «Альфа банк» на ім`я ОСОБА_8 , а також зв`язка ключів, які матеріальної цінності для потерпілого не становлять.

ОСОБА_6 в цей же час, діючи спільно з ОСОБА_4 таємно викрав належну потерпілому ОСОБА_7 портативну колонку JBL Flip 5 чорного кольору вартістю 4000 грн, належну потерпілій ОСОБА_9 , сумку марки «Майкл Корс» вартістю 2500 грн, в якій знаходились гроші в сумі 500 грн, знаходився портативний зарядний пристрій марки «PowerBank» вартістю 600 грн, паспорт громадянки України на ім`я ОСОБА_9 (ID- карта № НОМЕР_2 ), картка банку «Монобанк № НОМЕР_3 », що матеріальної цінності для потерпілої не становить, належну потерпілому ОСОБА_10 сумку марки «адідас» чорного кольору вартістю 300 грн, в якій знаходився шкіряний гаманець чорного кольору вартістю 500 грн, з грошовими коштами в сумі 700 грн, банківська картка банку «Моно банк № НОМЕР_4 », накопичувальна картка магазину риболовлі «Флагман № 347052», карту ресторану «Японська Хата № НОМЕР_5 », карту мережі спортзалів «Спорт Лайф № НОМЕР_6 », свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу марки Форте, FТ200GY-С5В д.н.з. НОМЕР_7 на ім`я ОСОБА_11 , паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_10 (ID-карта № НОМЕР_8 ) та флакон парфумів, що матеріального збитку для потерпілого не становить, а також належну потерпілій ОСОБА_12 сумку марки «NewYorker» чорного кольору, вартістю з урахуванням зносу 630 грн, в якій знаходився портативний зарядний пристрій марки «Golf» з урахуванням зносу вартістю 1500 грн, провідний оригінальний зарядний кабель «iPhone» вартістю 480 грн, провідний зарядний кабель «іРhone» марки «НОСО» вартістю 380 грн, запальничка марки «Cricket» вартістю 23 грн, гаманець вироблений із шкірозамінника, чорного кольору вартістю 150 грн, в якому знаходились грошові кошти в сумі 100 грн монетами, паспорт громадянки України на ім`я ОСОБА_12 (ID-карта № НОМЕР_9 ) та зв`язка ключів, з яких 3 металевихта 2 магнітних, що матеріальної цінності для потерпілої не становлять та, утримуючи при собі вище перелічене майно побігли в лісосмугу.

Після чого ОСОБА_4 та ОСОБА_6 з місця вчинення кримінального правопорушення разом із викраденим майном зникли та розпорядились викраденим на власний розсуд.

У результаті своїх спільних злочинних дій ОСОБА_4 та ОСОБА_6 завдали матеріального збитку потерпілим, а саме ОСОБА_7 - 5800 грн, ОСОБА_13 - 3600 грн, ОСОБА_10 - 1500 грн, ОСОБА_12 - 3383 грн, ОСОБА_8 - 1250 грн.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримала у повному обсязі. Просила задовольнити, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив злочин, який за ступенем тяжкості відноситься до тяжких злочинів, за який законом передбачене покарання до 8 років позбавлення волі, тому існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на потерпілих та свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином;вчинення іншого кримінального правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 пояснив, що він нікуди не тікає, завжди з`являється до слідчого. Він з Луганської області, працює, допомоги йому не надають, раніше мав стабільну роботу. Коли почалась війна, то він став волонтером, потім зняв квартиру, збирав макулатуру, тому що грошей зовсім не було, тільки недавно отримав першу зарплату у розмірі 2000 грн. Працює за межами Київської області, але зобов`язується приїжджати на кожен виклик. Вчинив правопорушення через безвихідь, всі речі повернув.

Слідча суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

За вказаним фактом 02 липня 2022 року відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно № 0001683.
До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписку підозрюваного щодо вручення йому копій клопотання, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.
22 серпня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідча суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідча суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо ОСОБА_4 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановила.
У судовому засіданні, на думку слідчої судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, наявними до клопотання додатками, зокрема копіями: протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 30 червня 2022 року, протоколів огляду місця події від 30 червня, 19 липня 2022 року, протоколів допиту потерпілих від 19 липня, 21 липня 2022 року, протоколів додаткового допиту потерпілих від 09 липня 2022 року, видаткових накладних від 15 лютого 2022 року, протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 19 липня, 20 липня 2022 року, протоколів огляду від 19 липня, 21 липня, 10 серпня 2022 року, іншими матеріалами кримінального провадження.
Слідча суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язана на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, слідча суддя має всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозри, яка стала підставою для затримання, що повинно підтвердити або спростувати підозру.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Слідча суддя враховує, що запобігання ризику переховування, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, підозрюваного ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства, а тому вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_4 , оскільки він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжких злочинів та за яке передбачено покарання до 8 років позбавлення волі.

Також надаючи оцінку ризику незаконного впливу на свідків та потерпілих, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, підозрюваного ОСОБА_4 , слідча суддя враховує, що згідно чинного законодавства, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, а тому ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Водночас слідча суддя критично ставиться до ризиків перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення, передбачені п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які вказувала прокурор, оскільки дані вказівки є формальними та не підтверджуються жодними матеріалами долученими до клопотання. Більше того, у судовому засіданні ОСОБА_4 не заперечував вину у вчиненні вказаного злочину, що по своїй суті зменшує ймовірність зазначених ризиків.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він працює за межами м. Києва, раніше не судимий.

Разом з тим, вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідча суддя враховує вимоги п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Також при розгляді даного клопотання слідча суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Між тим клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень прокурора про наявність у підозрюваного наміру переховуватись та перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України. Доводи, які зазначені в клопотанні прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не знайшли свого підтвердження, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

Слідча суддя звертає увагу на те, що долучені до клопотання докази підтверджують обґрунтованість підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КПК України, проте не свідчать про обґрунтованість ризиків вказаних у клопотанні, передбачених ст. 177 КПК України, які б передбачали застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу.

За наведених обставин, слідча суддя дійшла висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду можливе і при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні, а саме запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання у межах строку досудового розслідування до 22 жовтня 2022 року, зобов`язавши останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження, поклавши на підозрюваного процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; утриматись від спілкування з потерпілими.

Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри та може забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст. 176-179, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчасуддя

п о с т а н о в и л а :
у задоволенні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:
повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
утриматись від спілкування з потерпілими.
Вказані обов`язки покласти на ОСОБА_4 у межах строку досудового розслідування - до 22 жовтня 2022 року.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному та прокурору негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Ухвала слідчої судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 15 год 00 хв 05 вересня 2022 року.
Слідча суддя: ОСОБА_1