Справа №760/5321/22
Провадження №1-кс/760/1767/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 травня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001040 від 10 травня 2022 року,
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця міста Миколаїв, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не працює, не одруженого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В обґрунтування клопотання вказала, що у провадженні слідчого відділу Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001040 від 10 травня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, відповідно до Указу Президента України Володимира Зеленського від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану на території України», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Відповідно до Указу Президента України від 14.03.2022 №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», щодо часткової зміни статі 1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану на території України» затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-Х, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.
Крім того, відповідно до Указу Президента України від 18.04.2022 №259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», щодо часткової зміни статі 1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану на території України» затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-Х (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX), затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2212-Х, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.
Так, 10 травня 2022 року приблизно о 12 годині 00 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні магазину «Joma», що належить ТОВ «ДЖОМА УКРАЇНА», розташованому в ТРЦ «Аркадія», що за адресою: м. Київ, вул. Борщагівська, 154-А, вирішив таємно викрасти чуже майно.
З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , перебуваючи в приміщенні вищевказаного магазину, наблизився до вішалки-стелажу, де знаходився чоловічий верхній одяг.
Впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_5 своєю правою рукою взяв із вішалки-стелажу взяв безрукавку чорну, вартістю 372 гривні без урахування ПДВ (446 гривень 40 копійок із урахуванням ПДВ) та, з метою її подальшого викрадення, поклав її до себе в рюкзак, який приніс із собою.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, перебуваючи в торговому залі магазину «Joma», що належить ТОВ «ДЖОМА УКРАЇНА», розташованому за адресою: м. Київ, ВУЛ. Борщагівська, 154-А 10.05.2022 року близько о 12 годині 00 хвилин, діючи умисно, тримаючи при собі в рюкзаку, поза полем чужого зору, вищеописану безрукавку чорну, вартістю 372 гривні без урахування ПДВ (446 гривень 40 копійок із урахуванням ПДВ), належні ТОВ «ДЖОМА УКРАЇНА» вийшов із приміщення ТРЦ «Аркадія», чим розпорядився викраденим майном на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
10 травня 2022 року о 13 год. 20 хв. ОСОБА_5 було фактично затримано в порядку ст. 208 КПК України.

11 травня 2022 року було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Обґрунтованість підозри підтверджується зібраними на досудовому розслідуванні доказами: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення від 10.05.2022; показаннями свідка ОСОБА_8 від 11.05.2022; показаннями свідка ОСОБА_9 від 11.05.2022; протоколом затримання особи ОСОБА_5 в рамках ст. 208 КПК України від 10.05.2022; показаннями підозрюваного ОСОБА_5 від 10.05.2022; протоколом проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 ; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Таким чином, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжке кримінальне правопорушення, яке відповідно до ч. 4 ст.185 КК України, карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам останнього переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 ніде офіційно не працевлаштований та не навчається, не має джерела доходу, а також схильний до вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки останній раніше судимий, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме: переховуватись, з метою уникнути покарання через мотиви наведені вище.

У зв`язку з вищевикладеним, у органів досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого ч.1 ст.177 КК України, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі буде переховуватись від слідства та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, що підтверджується вищезазначеними матеріалами досудового розслідування.

Також слідчий просила визначити розмір застави в сумі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки на думку сторони обвинувачення саме така сума застави зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити, покликаючись на викладені у ньому обставини.
Захисник просив у задоволенні клопотання відмовити та застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід домашній арешт за адресою АДРЕСА_2 у нічну пору доби, або особисте зобов`язання, оскільки прокурором не доведено існування ризиків, передбачених п.1, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти указаним ризикам. Крім того, просив врахувати, що підозрюваний не має наміру переховуватися від органів досудового розслідування, визнав вину, щиро розкаявся у вчиненому, розмір викраденого ним майна є незначним.
Підозрюваний повністю підтримав позицію свого захисника, у задоволенні клопотання просив відмовити та застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, зокрема домашній арешт у квартирі за адресою АДРЕСА_2 , де він фактично проживає. Просив не застосовувати тримання під вартою, оскільки він не має наміру переховуватися від органів досудового розслідування, крім того хворіє на ВІЛ та гепатит, а тому йому потрібно проходити лікування. Також зазначив, що він має двох неповнолітніх дітей, яким він допомагає матеріально. Вказав, що офіційно не працює, проте підробляє на будівництві, його середньомісячний дохід становить 12000-15000 грн.
Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення з таких підстав.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Як визначено ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Частиною 1 статті 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до положень ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Як убачається із матеріалів клопотання, слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001040 від 10 травня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.
Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_10 підозра повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21 квітня 2001 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N182).

Аналіз наданих доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Таким чином під час судового розгляду знайшов своє підтвердження ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, зважаючи на відсутність реєстрації місця проживання підозрюваного у м. Києві та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років).

Також на думку слідчого судді існує ризик вчинення іншого кримінальне правопорушення, оскільки незважаючи на те, що прокурором не надано доказів, які б підтверджували судимість підозрюваного, з дослідженого у судовому засіданні витягу з ІІПС «Армор» вбачається, що ОСОБА_5 неодноразово в період з 2015 року затримували районні управління поліції ГУНП в м. Києві з приводу причетності до вчинення крадіжок. Підозрюваний у судовому засіданні також не заперечував, що він раніше притягувався до кримінальної відповідальності, а також повідомив, що він офіційно не працевлаштований та не має регулярного доходу.

А тому слідчий суддя дійшов висновку про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Адже підстав для застосування до ОСОБА_5 домашнього арешту у квартирі за адресою АДРЕСА_2 слідчий суддя не вбачає, оскільки ні самим підозрюваним, ні його захисником не надано доказів на підтвердження його права користування указаним житлом, а інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам.

При цьому слідчий суддя також враховує, що стороною захисту не надано жодних доказів про стан здоров`я підозрюваного, який стверджував, що хворіє на ВІЛ та гепатит, а також про перебування на його утриманні двох неповнолітніх дітей.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, а також майновий стан підозрюваного ОСОБА_5 , який з його слів має середньомісячний дохід 12000-15000 грн, слідчий суддя вважає необхідним, відповідно до п.1 ч.5 ст.182 КПК України визначити розмір застави у мінімальному розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49620 грн, оскільки внесення застави в такому розмірі, на думку слідчого судді, повинно достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та забезпечити в подальшому його належну процесуальну поведінку в даному провадженні, а також буде помірним для підозрюваного, зважаючи на розмір отримуваного ним доходу.
У разі внесення підозрюваним застави покласти необхідно покласти на нього наступні обов`язки:
прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою, не відлучатися з м. Київ, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, докласти зусиль до пошуку роботи, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і на в`їзд в Україну.
Керуючись ст.131-132, 176-178, 183, 186, 193-194, 196, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, запобіжній захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.
Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання - 13 години 20 хвилини 10 травня 2022 року.
Визначити, що строк дії ухвали закінчується о 13 годині 20 хвилин 09 липня 2022 року.
Визначити розмір застави у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….», та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою,
- не відлучатися з м. Київ, без дозволу слідчого, прокурора або суду,
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання,
- докласти зусиль до пошуку роботи,
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і на в`їзд в Україну.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 09 липня 2022 року включно.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.
З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів Солом`янської окружної прокуратури м. Києва у даному кримінальному провадженні.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1