Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2022 року Справа № 608/1758/22
Номер провадження1-кс/608/601/2022

Слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі судового засідання в місті Чорткові клопотання прокурора Заліщицького відділу Бучацької окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000306 від 28 вересня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Заліщицького відділу Бучацької окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000306 від 28 вересня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

В клопотанні прокурор вказав, що в ході досудового розслідування встановлено, що 27.09.2022 року приблизно о 19.15 на автодорозі Т2018 сполучення «Касперівці - Новосілка» відбулося зіткнення автомобіля ВАЗ 2101 р.н. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя с. Добрівляни, та автомобіля «Volkswagen Bora» р.н. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя с. Голігради. Внаслідок ДТП ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження та був госпіталізований до КНП «Чортківська центральна міська лікарня» ЧМР.

28.09.2022 за результатами огляду з місця ДТП вилучено автомобіль ВАЗ 2101 р.н. НОМЕР_1 та автомобіль «Volkswagen Bora» р.н. НОМЕР_2 із слідами пошкоджень та деформації кузова, які виникли у результаті ДТП, на яких виявлено сліди злочину, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому дані транспортні засоби відповідно до ст. 98 КПК України, є речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Вищевказані транспортні засоби поміщено на спецмайданчик для тимчасового зберігання транспортних засобів ВП № 4 (м. Заліщики) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області за адресою: вул. С. Крушельницької, 25, м. Заліщики, де вони зберігаються по даний час.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 власником автомобіля ВАЗ 2101 р.н. НОМЕР_1 є ОСОБА_6 , житель АДРЕСА_1 .

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 власником автомобіля «Volkswagen Bora» р.н. НОМЕР_2 ОСОБА_7 , житель АДРЕСА_2 .

Відповідно до положень ст.ст. 170 ч.1; 170 ч. 2 п.1; 170 ч.3 КК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної та юридичної особи, якщо воно відповідає вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України і щодо якого існує сукупність розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Метою накладення арешту на майно є збереження речових доказів, а також в подальшому надання їм належної правової оцінки, призначенні та проведенні необхідних експертиз та слідчих дій для встановлення всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що автомобіль ВАЗ 2101 р.н. НОМЕР_1 та автомобіль «Volkswagen Bora» р.н. НОМЕР_2 із слідами пошкодження та деформації кузова, які були учасником ДТП, зберегли на собі сліди злочину, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, дані транспортні засоби відповідно до ст. 98 КПК України, є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, тому виникла необхідність у накладенні арешту на них.

Іншим шляхом неможливо отримати доступ до вказаних транспортних засобів, в тому числі для проведення усіх необхідних експертиз, інших слідчих дій, що може негативно вплинути на дослідження усіх обставин дорожньо-транспортної пригоди, а також повноту та всебічність розслідування кримінального провадження № 0000306.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, просив розгляд клопотання проводити без його участі та задовольнити.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, слідчий суддя вважає, що є підстави для задоволення клопотання з таких мотивів.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч. 1 ст. 170 КПК України).

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна з метою збереження речових доказів слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати:

- правову підставу для арешту майна;

- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України);

- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

- наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе за таких умов: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

З матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування здійснюється за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Постановою заступника начальника СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 від 28 вересня 2022 року вищевказані автомобілі визнано речовими доказами в кримінальному провадженні.

За змістом ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК України).

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора про арешт автомобілів з метою збереження їх як речових доказів є обґрунтованими.

При цьому, слід зазначити, що критерії розумності та співрозмірності обмеження права власності є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді. Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. При цьому, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Рішення ЄСПЛ від 05.01.2000 у справі «Беєлер проти Італії», заява № 33202/96, параграф 107). При цьому будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (Рішення ЄСПЛ у справі Джеймс та інші проти Сполученого Королівства від 21.02.1986, заява № 8793/79, параграф 50).

З урахуванням характеру кримінального правопорушення, що розслідується у межах цього кримінального провадження, такий захід забезпечення кримінального провадження є пропорційним втручанню у мирне володіння майном. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає. У цьому випадку арешт майна необхідний для забезпечення ефективності кримінального провадження та негативних наслідків для володільця майна не створює.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, слідчий суддя вважає, що є підстави для задоволення клопотання, оскільки згідно вимог ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно являється речовим доказом, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 172, 173, 175 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на наступні речі:

- автомобіль ВАЗ 2101 р.н. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_6 , яким на момент ДТП керував ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель с. Добровляни Чортківського району Тернопільської області;

- автомобіль «Volkswagen Bora» р.н. НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_7 , яким на момент ДТП керував ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель с. Голігради Заліщицької ТГ Чортківського району Тернопільської області.

Роз`яснити, що відповідно до вимог ст. 174 Кримінального процесуального кодексу України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково, якщо буде доведено, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга Тернопільському апеляційному суду через Чортківський районний суд протягом п`яти днів з дня її оголошення, або в той же строк з дня отримання її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1