Справа № 202/3763/22
Провадження № 1-кс/202/2846/2022
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

19 липня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Олексієво-Дружківка міста Дружківка, Донецької області, громадянина України, раніше не судимого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України,-
В С Т А Н О В И В:

Прокурор Донецької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України.
В обґрунтування клопотання зазначає, що в провадженні Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Краматорську) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000306 18.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, а саме 18 травня 2022 року о 09 годині 12 хвилин гранатометник 3 відділення 1 аеромобільно-десантного взводу 2 аеромобільно-десантної роти солдат ОСОБА_4 перебуваючи у м. Костянтинівка Краматорського району Донецької області, в умовах воєнного стану, відкрито відмовився виконувати наказ свого начальника - заступника командира з морально-психологічного забезпечення - начальника відділення морально-психологічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_7 щодо здійснення маршу з населеного пункту Костянтинівка Донецької області до населеного пункту Богородичне Донецької області до КСП батальйону.
18.05.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.
18.05.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України.
Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 20.05.2022 (слідчий суддя ОСОБА_8 ) ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується: допитами свідків, протоколами слідчих експериментів та іншими матеріалами кримінального провадження.
Прокурор указує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 18.08.2022 в умовах гауптвахти.
Прокурор, клопотання підтримав та просив задовольнити.
Підозрюваний заперечував щодо обставин викладених в клопотанні, посилаючись на те, що підозра є необґрунтованою, просив обрати інший запобіжний захід, повідомив, що за час проходження служби отримав винагороду у сумі 100 000 грн.

Захисник заперечував щодо обставин викладених в клопотанні, посилаючись на те, що підозра є необґрунтованою та просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою просив визначити заставу у межах двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Зазначав, що умови тримання під вартою підозрюваного на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 , з місцем дислокації АДРЕСА_2 небезпечні, у зв`язку із відсутністю бомбосховища, та просив визначити іншу гауптвахту. Окрім цього, звертав увагу слідчого судді, що строк досудового розслідування закінчився.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши у судовому засіданні доводи прокурора, думку підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до таких висновків.
У провадженні Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Краматорську) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000306 18.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України: 18 травня 2022 року о 09 годині 12 хвилин гранатометник 3 відділення 1 аеромобільно-десантного взводу 2 аеромобільно-десантної роти солдат ОСОБА_4 перебуваючи у м. Костянтинівка Краматорського району Донецької області, в умовах воєнного стану, відкрито відмовився виконувати наказ свого начальника - заступника командира з морально-психологічного забезпечення - начальника відділення морально-психологічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_7 щодо здійснення маршу з населеного пункту Костянтинівка Донецької області до населеного пункту Богородичне Донецької області до КСП батальйону.
18.05.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.
18.05.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України.
Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 20.05.2022 (слідчий суддя ОСОБА_8 ) ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти.
Постановою керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил від 13.07.2022 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000306 18.05.2022, до 18.08.2022 включно, тобто клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою подане в межах строку досудового розслідування, а тому доводи захисника є не обґрунтованими.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення, виходячи з наступного.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.
При цьому, стороною захисту не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричасність підозрюваного ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.
Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_4 підтверджується: протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 та іншими матеріалами кримінального провадження.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК, виходячи з наступного.
Ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 має можливість впливати на свідків, оскільки досудове розслідування, протягом якого орган досудового розслідування має можливість зібрати докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, наразі не завершено.
ОСОБА_4 вчинено інкриміноване йому кримінальне правопорушення як військовослужбовцем, що може свідчити про небажання взагалі продовжувати виконувати обов`язки військовослужбовця, та як наслідок існує ризик того, що підозрюваний може вчиняти інші кримінальні правопорушення проти встановленого порядку несення військової служби.

Існування інших ризиків, передбачених ст.177 КПК України слідчим суддею не встановлено та прокурором не доведено.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.
Виходячи з положень п.п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Санкція ч. 4 ст. 402 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років.
ОСОБА_4 раніше не судимий, має постійне місце мешкання та реєстрацію, однак в той же час, з огляду на характер вчиненого кримінального правопорушення, зазначені обставини не можуть слугувати самодостатньою підставою для більш м`якого запобіжного заходу.
При вирішенні питання про обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує наслідки кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, суспільне ставлення до даного виду злочинів, дані про особу підозрюваного, тяжкість злочину, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, наявність ризиків, передбачених п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та вважає, що застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім і не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
За таких обставин клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 18.08.2022.
Щодо доводів захисника стосовно визначення конкретного місця тримання під вартою гауптвахти при обранні запобіжного заходу ОСОБА_4 .
Відповідно до п. 1 розділу I Порядку тримання засуджених, узятих під варту, заарештованих та затриманих військовослужбовців, затвердженого Наказом Міністертва оборони України від 03.11.2020 № 394 тримання узятих під варту військовослужбовців здійснюється у спеціальному приміщенні гауптвахти.
Вимоги до ухвали слідчого судді визначені у ст. 196 КПК України.
Отже, до повноважень слідчого судді не відноситься визначення місця тримання під вартою підозрюваного.

Окрім цього, слідчим суддею Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_8 ухвалою від 11.07.2022 доручено начальнику ІНФОРМАЦІЯ_3 забезпечити додержання прав підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000306 від 18.05.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.402 КК України на безпечні умови тримання під вартою шляхом дотримання вимог Порядку проведення обов`язкової евакуації окремих категорій населення у разі ведення правового режиму воєнного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.11.2018 №934.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбаченихстаттею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Разом з цим, ч. 5 ст. 182 КПК України надає можливість у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних відповідно.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 є військовослужбовцем Збройних Сил України, у військовому званні «солдат», й підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, за ознакою непокори, що вчинена в умовах воєнного стану.
Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 військовослужбовцям Збройних Сил України, що які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів (у тому числі військовослужбовцям строкової служби), виплачується розмір додаткової винагороди до 100 000 гривень у розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах.
Отже, з урахуванням майнового та сімейного стану підозрюваного ОСОБА_4 , в тому числі отримання ним постійного, систематичного доходу під час проходження служби в Збройних Силах України та наявності ризиків, а також того, що поведінка підозрюваного спрямована на завдання шкоди авторитету правоохоронних органів та ЗСУ в цілому, з огляду на військову загрозу державі Україна з боку російської федерації, та те, що існує суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства - застава у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 520 000 грн., на цьому етапі досудового розслідування, буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Підстав вважати вказаний розмір застави завідомо непомірним для підозрюваного, слідчий суддя не вбачає, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втратити заставу, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання перешкоджати встановленню істини у провадженні.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент до 18.08.2022 включно, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені частиною 5 статті 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-199 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на гауптвахті до 18 серпня 2022 року.

Одночасно визначити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 520 000 (п`ятсот двадцять тисяч) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали - до 18 серпня 2022 року включно.

Покласти на ОСОБА_4 в разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду, не відлучатися з місця проходження військової служби або з місця проживання (перебування), без дозволу слідчого, прокурора, суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання (перебування); здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави до 18 серпня 2022 року включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 20.07.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1