Справа № 183/2424/22
№ 1-кп/183/976/22
В И Р О К
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2022 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши в приміщенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області у порядку спрощеного провадження кримінальне провадження № 0000079 від 03 травня 2022 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, відносно
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новоселівка, Новомосковського району, Дніпропетровської області, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

встановив:

у відповідності до обвинувального акту та доданих до нього матеріалів кримінального провадження встановлено, що наказом Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області №34 від 22.03.2022 заборонено любительське рибальство з плавзасобів під час руху риби на період її нересту у водоймах, підконтрольних управлінню на річках і в корінних водах з 11 квітня по 30 травня 2022 року.
Під час встановленого періоду нересту риби, а саме 02 травня 2022 року о 22 год. ОСОБА_3 , маючи на меті протиправний умисел на зайняття рибним промислом, без передбаченого законом дозволу, в порушення вимог ст. 521 Закону України «Про тваринний світ» та п.3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», в яких зазначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із використанням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих та інших матеріалів усіх видів і найменувань, тобто не маючи належного, законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, розуміючи протиправний характер своїх дій, заздалегідь підготувавшись, на човні із гумової камери та дерев`яної дощечки, використовуючи заборонені знаряддя лову - 5 жилкових сіток, перебуваючи на руслі р. Самара, поблизу домоволодіння АДРЕСА_2 , здійснив незаконний вилов риби, а саме: «Карась сріблястий» в кількості 130 екземплярів вартістю 1581 грн. за один екземпляр, загальною вартістю 205530 грн., «Окунь» - 6 екземплярів вартістю 3162 грн. за один екземпляр, загальною вартістю 18972 грн., «Судак» в кількості 1 екземпляр вартістю 3587 грн., в результаті чого, відповідно до висновку судової економічної експертизи №СЕ-19/104-22/13134-ЕК від 26.05.2022 та Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 за №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», спричинив істотну шкоду рибним запасам України на загальну суму 228089 грн.
Дії ОСОБА_3 кваліфіковано за ч. 1 ст. 249 КК України, тобто незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.
Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 травня 2022 року, у відповідності до вимог ст. ст. 381, 382 КПК України, обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, призначено до судового розгляду у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутністю учасників судового провадження.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Обставини вчинення ОСОБА_3 кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, не оспорюються учасниками судового провадження, про що свідчать додані до обвинувального акта їх письмові заяви.
З урахуванням наведеного, вивчивши матеріали кримінального провадження надані органом досудового розслідування, керуючись діючим кримінальним та кримінальним процесуальним законом та оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд дійшов висновку, що подія кримінального правопорушення (проступку) мала місце, вина обвинуваченого ОСОБА_3 у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду при обставинах, встановлених органом досудового розслідування, доведена повністю, поза розумним сумнівом, а дії ОСОБА_3 обґрунтовано кваліфіковані за ч. 1 ст. 249 КК України.

Відповідно до ст. 65 КК України при призначенні виду та міри покарання обвинуваченому ОСОБА_3 , суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного, обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.
Обставиною, що пом`якшує покарання згідно ст. 66 КК України, суд визнає щире каяття, яке ґрунтується на визнання вини, на належній критичній оцінці своєї протиправної діяльності та готовністю підлягати кримінальній відповідальності згідно закону .
Обставин, що обтяжують покарання згідно ст. 67 КК України, судом не встановлено.
Крім того, суд бере до уваги те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, не судимий, на обліку у лікарів не перебуває, за місцем за місцем мешкання характеризується посередньо.
З урахуванням даних про особу обвинуваченого, обставин вчиненого кримінального проступку, суд, реалізуючи принцип законності, справедливості та індивідуалізації покарання, вважає за недоцільне призначення покарання у виді обмеження волі, оскільки вказаний вид покарання передбачає реальну ізоляцію від суспільства, а вважає за необхідне призначити ОСОБА_3 покарання у виді штрафу на рівні мінімальної межі санкції ч. 1 ст. 249 КК України, що становить одну тисячу неоподаткованих мінімумів доходів громадян.
Призначаючи покарання як кару суд, виходячи з вимог ст. 50 КК України, враховує, що призначення покарання у виді штрафу у вищевказаному розмірі буде необхідним та достатнім для виправлення засудженого і запобігання вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Відповідно до ст. 65 КК України при призначенні виду та міри покарання обвинуваченому ОСОБА_4 , суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного, обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.
Призначаючи покарання як кару суд, виходячи з вимог ст. 50 КК України, враховує, що призначення покарання у виді штрафу у вищевказаному розмірі буде необхідним та достатнім для виправлення засудженого і запобігання вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Питання щодо речових доказів слід вирішити відповідно до вимог ст. 100 КПК України з урахуванням вимог ст. ст. 961, 962 КК України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 961 КК України, спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого, зокрема ч. 1 ст. 249 КК України.

Відповідно до п. 3, 4 ч. 1 ст. 962 КК України, спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 3) були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.
Враховуючи, що водні живі біоресурси, а саме виловлена риба є предметом кримінального правопорушення, то в даному випадку щодо зазначених біоресурсів (риби) необхідно застосувати спеціальну конфіскацію, та конфісковані водні біоресурси рибу Карась 130 хвостів, рибу Окунь 6 хвостів, рибу Судак 1 хвіст безоплатно вилучити в дохід держави. Гумовий надувний човен «Бріг», 5 жилкових рибальських сіток, які є знаряддям незаконного промислу підлягають спеціальній конфіскації та знищенню.
Також, у даному кримінальному провадженні представником потерпілого Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства України у Дніпропетровській області ОСОБА_5 заявлено цивільний позов про стягнення з ОСОБА_3 матеріальної шкоди в сумі 228098 грн. Позов обґрунтований тим, що потерпілому внаслідок протиправних дій ОСОБА_3 були спричинені матеріальні збитки, внаслідок незаконного вилову риби та послідуючої її загибелі.
Відповідно до положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Аналізуючи обставини справи та надані потерпілим докази на підтвердження своїх вимог в частині матеріальної шкоди, суд приходить до висновку про необхідність їх задоволення. Так, внаслідок протиправних дій ОСОБА_3 загинула риба, грошова вартість якої склала 228098 грн. що підтверджено документально і нанесена шкода підлягає стягненню з ОСОБА_3 на користь цивільного позивача.
Вирішуючи питання щодо розподілу процесуальних витрат у відповідності до ст. 124 КПК України, суд вважає за необхідне стягнути з обвинуваченого ОСОБА_3 на користь держави в особі Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центу Міністерства внутрішніх справ України документально підтвердженні витрати на залучення експертів, які складають 1372 грн. 96 коп. (висновок експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи № СЕ-19/104-22/13134-ЕК від 36.05.2022 року).
На підставі викладеного, враховуючи ступінь тяжкості скоєного кримінального правопорушення, особу обвинувачених, а також усі обставини по справі, керуючись ст. ст. 961, 962 КК України, ст. ст. 128, 370, 371, 374 КПК України, суд,-
ухвалив :

ОСОБА_6 визнати винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначити йому покарання у виді штрафу у розмірі 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 гривень.

Речові докази: рибу Карась 130 хвостів, рибу Окунь 6 хвостів, рибу Судак 1 хвіст безоплатно вилучити в дохід держави. Гумовий надувний човен «Бріг», 5 жилкових рибальських сіток, конфіскувати та знищити.
Стягнути з ОСОБА_6 на користь держави в особі Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центу Міністерства внутрішніх справ України витрати на залучення експерта у розмірі 1372 грн. 96 коп.
Відповідно до ч. 4 ст. 382 КПК України копію вироку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.
На вирок суду учасниками кримінального провадження протягом тридцяти днів з дня отримання копії вироку, ухваленого за результатами спрощеного провадження, може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області, з урахуванням особливостей, передбачених ст. 394 КПК України, а саме: вирок не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.
Якщо апеляційну скаргу не подано, то вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що вирок не набрав законної сили.

Суддя ОСОБА_1