Ширяївський районний суд Одеської області
18.04.2022 Справа №: 518/226/22 Провадження № 1-кп/518/31/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 квітня 2022 року
Ширяївський районний суд Одеської області у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у підготовчому судовому засідання в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 263, ч. 3 ст. 186 КК України,
В С Т А Н О В И В :

До Ширяївського районного суду Одеської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000065 від 21.11.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 263, ч. 3 ст. 186 КК України.

У підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження проти призначення справи до судового розгляду не заперечували.
Заслухавши прокурора, обвинуваченого, його захисника, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.
Справа підсудна Ширяївському районному суду Одеської області.
Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається.
Обвинувальний акт складено відповідно до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги закону.
Підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено.
З`ясовуючи питання про визначення порядку судового розгляду, склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, суд вважає за необхідне судовий розгляд проводити у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, обвинуваченого, його захисника, потерпілих.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 314-1 КПК України та ст. 19 Закону України «Про пробацію», з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання, представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.
Таким чином, суд приходить до переконання, що є достатні підстави для призначення цього кримінального провадження до судового розгляду.
Крім того, в підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , з визначенням розміру застави, оскільки він обвинувачується у вчиненні серії умисних корисних злочинів, у тому числі тяжкого злочину та може переховуватися від суду, впливати на потерпілу та свідків, а розгляд справи ще не завершився. Під час досудового розслідування обвинуваченому ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 21 квітня 2022 року включно, а тому вважає, що ризики, які були встановлені досудовим розслідуванням передбачені ст. 177 КПК України не відпали.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник заперечили щодо задоволення заявленого прокурором клопотання про обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просять обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на те, що на даний час немає підстав вважати про існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Заслухавши прокурора, обвинуваченого, захисника, дослідивши обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування, суд приходить до висновку, що клопотання захисника щодо зміни обвинуваченому запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт задоволенню не підлягає, а клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Згідно ч.1 ст.121 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою та підставами застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, встановленим в ході досудового слідства.

Європейський Суд з прав людини у справі «Лабіта проти Італії» зазначив, що продовжуване утримання особи під вартою може бути виправдане у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи. Таким чином, при позбавленні особи волі та продовженні такого заходу забезпечення кримінального провадження суд повинен враховувати особливості конкретної справи, в якій необхідне тривале утримання особи під вартою у зв`язку з привалюванням суспільного інтересу та безпеки суспільства над правилом поваги до особистої свободи особи.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, зі ступеня тяжкості інкримінованих кримінальних правопорушень, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких на досудовому слідстві було обрано обвинуваченому запобіжний захід у виді взяття під варту, не відпали.
Обставини по справі з часу обрання запобіжного заходу не змінились, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились, що унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.
Відтак, суд вважає за доцільне обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 терміном на 60 (шістдесят) днів.
Окрім того,відповідно до ч. 3 ст.183 КПК України суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи матеріальне становище обвинуваченого, тяжкість кримінальних правопорушень, за які він підозрюється, вважаю за необхідне визначити розмір застави у 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, суд вважає за необхідне покласти обов`язки прибувати на виклики до суду, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу суду, повідомляти суд про зміну місця проживання; утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілою.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 27, 176-178, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 205, 314-316, 331, 372, 395 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 263, ч. 3 ст. 186 КК України, призначити у відкритому судовому засіданні на 17 травня 2022 року о 14 годині 30 хвилин.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.
У судове засідання викликати сторони кримінального провадження.
Явка учасників судового провадження є обов`язковою.
Доручити Березівському районному сектору № 4 філії Державної установи «Центр пробації» в Одеській області скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 щодо зміни обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт - відмовити.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання підвартою до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Строк ухвали про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою становить 60 (шістдесят) днів, до 17 червня 2022 року, включно.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49 620,00 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду протягом дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 2 місяці наступні обов`язки: 1) прибувати на виклики до суду; 2) не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну місця проживання; 4) утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілою.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави, у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала суду може бути оскаржена в частині обрання запобіжного заходу протягом семи днів з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_6