ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/3197/22 Справа № 202/5725/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського апеляційного суду клопотання захисника ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 09 вересня 2022 року про продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_7 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,-

В С Т А Н О В И Л А :
Оскаржуваною ухвалою суду задоволено клопотання прокурора Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_8 та продовжено стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 за ч.3 ст.15- ч.4 ст.152 КК України строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 07 листопада 2022 року, включно.

27 вересня 2022 року на вказану ухвалу місцевого суду захисником ОСОБА_9 , в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 , подана апеляційна скарга, разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 09 вересня 2022 року. В обґрунтування свого клопотання захисник вказує на те, що ним були подані заперечення проти клопотання прокурора, але судом замість нього було залучено іншого захисника для розгляду клопотання, не дивлячись на те, що обвинувачений ОСОБА_7 є інвалідом дитинства (глухонімий) і не може самостійно спілкуватися з іншим захисником та обґрунтовувати свою позицію. Крім того стверджує, що копія ухвали суду йому не була направлена своєчасно, а тому він був позбавлений можливості своєчасно подати апеляційну скаргу. З огляду на викладене захисник просить поновити йому строк на апеляційне оскарження ухвали Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 09 вересня 2022 року.

В судове засідання апеляційної інстанції сторони не зявилися, прокурор ОСОБА_8 та захисник Гур ОСОБА_10 подали заяви про розгляд справи без їх участі, що відповідно до приписів ч.4 ст.405 КПК України, не перешкоджає судовому розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи поданого клопотання заявника, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Згідно з п.1-1 ч.2 ст.395 Кримінального процесуального кодексу України (далі- КПК) апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, - протягом п`яти днів з дня її оголошення.
У той же час, відповідно до положень ч.3 ст.395 КПК, для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення. Якщо ж ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності.
З цього приводу у постанові від 04 листопада 2019 року (справа №760/12179/16-к, провадження № 51-9550 кмо 18) Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду зазначила, що процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності. Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, оскільки в кожній справі національні суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності) (див.: рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року; рішення у справі «Устименко проти України» (Ustimenko v. Ukraine), заява №32053/13, п. 47, від 29 жовтня 2015 року).
Частиною 1 статті 117 КПК передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин. Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини, через які цей строк пропущено.
При цьому Суд визначив, що під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали можливість своєчасного звернення до суду у вищезазначений законом строк.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.
Як вбачається зі змісту оскаржуваної ухвали, копія якої долучена до апеляційної скарги (а.с.5-6), розгляд клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_7 та ухвалення судом першої інстанції рішення відбулось за участю прокурора ОСОБА_11 , обвинуваченого ОСОБА_7 , захисника ОСОБА_12 . При цьому, як свідчить зміст апеляційної скарги, захисник ОСОБА_13 був обізнаним про дату та час судового розгляду клопотання прокурора, оскільки подавав свої заперечення.

Отже для вказаних осіб строк подання апеляційної скарги спливав 14 вересня 2022 року, окрім обвинуваченого, для якого цей строк закінчується після спливу пяти днів з дня отримання ним копії судового рішення.

Натомість, апеляційна скарга захисником ОСОБА_9 сформована та подана через Укрпошта лише 27 вересня 2022 року (а.с.1-4, 9), тобто після спливу визначеного законом строку на апеляційне оскарження ухвали Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 09 вересня 2022 року.

У судове засідання апеляційного суду захисник ОСОБА_13 для дачі пояснень з приводу причин пропуску процесуальних строків апеляційного оскарження судового рішення не зявився. У самій же апеляційній скарзі захисник не зазначає, коли він дізнався про існування оскаржуваного рішення суду першої інстанції та коли отримав копію ухвали, що позбавляє апеляційний суд можливості перевірити доводи апелянта щодо причин, які унеможливили захиснику своєчасно подати апеляційну скаргу.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що процесуальний строк може бути поновлено за умови його пропуску з поважних причин. Питання поважності причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Отже, на думку колегії суддів, наведені захисником у клопотанні доводи щодо причин пропуску ним строку на апеляційне оскарження рішення місцевого суду не можна вважати переконливими та які б свідчили про неможливість захисника своєчасно подати апеляційну скаргу, хоча за обставин справи, повинен був знати про ухвалення такого рішення, бо залучений до участі у даному кримінальному провадженні та безумовно був обізнаним про дату і час судового розгляду справи у суді першої інстанції.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Підсумовуючи вищенаведене, апеляційний суд не знаходить підстав для поновлення захиснику ОСОБА_14 строку на апеляційне оскарження ухвали Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 09 вересня 2022 року та вважає за необхідне повернути апеляційну скаргу особі, що її подала.

Керуючись ст.399 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Відмовити захиснику ОСОБА_15 у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 09 вересня 2022 року про продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_7 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за необґрунтованістю.

Апеляційну скаргу повернути особі, що її подала, разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4