ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7938/22
провадження № 1-кс/753/1362/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"30" липня 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 28 липня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002180, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України,
ВСТАНОВИВ:
30 липня 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 28 липня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002180, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 .
Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 30 липня 2022 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві, перебувають матеріали кримінального провадження за №0002180 від 28 липня 2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено: що 28.07.2022 року приблизно о 10 год. 00 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Бориспільська, 26-А, припаркував власний автомобіль марки «Нісан» неподалік блокпосту, де проводиться контроль пересування транспортних засобів та розташований охоронний об`єкт, паркування поблизу якого заборонено.

На вказані дії ОСОБА_8 здійснив усне зауваження гр. ОСОБА_5 та попросив перемістити автомобіль до паркувального майданчику, що розташований неподалік. У відповідь на вказане прохання, ОСОБА_5 , керуючись раптово виниклим умислом, ігноруючи існуючі в суспільстві загально прийняті правила поведінки, моральності та добропристойності, усвідомлюючи те, що він знаходиться у людному громадському місці, де перебувають сторонні громадяни з малолітніми дітьми, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, став висловлювати численні погрози фізичною розправою та нецензурну лайку відносн ОСОБА_8 , на що, останній висловив вимогу припинити вчиняти хуліганські дії, перепаркувати автомобіль та заспокоїтись. Після чого, ОСОБА_5 , повернувся до автомобіля та переїхав на місце, де здійснюється паркування транспортних засобів.

Одразу після переміщення транспортного засобу, ОСОБА_5 повернувся до ОСОБА_8 , продовжуючи при цьому висловлювати погрози останньому. В цей час, з метою припинення протиправних дій, ОСОБА_8 , став робити зауваження ОСОБА_5 . На зауваження в свою адресу, ОСОБА_5 не припиняючи вчиняти хуліганські дії, наблизився до ОСОБА_8 та, керуючись раптово виниклим умислом, ігноруючи існуючі в суспільстві загально прийняті правила поведінки, моральності та добропристойності, усвідомлюючи те, що він знаходиться у громадському місці, де перебувають громадяни з малолітніми дітьми, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, пов`язаному з опором громадянинові, який припиняв хуліганські дії, наніс останньому удар правим кулаком в ліву частину обличчя ОСОБА_8 . Після завданого удару, потерпілий ОСОБА_8 втратив рівновагу та відійшов від правопорушника.

Вказаними протиправними діями ОСОБА_5 завдав ОСОБА_8 тілесних ушкоджень, що спричинили закриту черепну мозкову травму, струс головного мозку та забій м`яких тканин голови.

Після цього ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник.

Таким чином,ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у хуліганстві, грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, пов`язану з опором громадянинові, який припинив хуліганські дії, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України.
Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків.
У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби строком на 2 місяці.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, вказав, що підозра не обґрунтована, оскільки вона базується виключно на поясненнях свідків, які є товаришами по службі потерпілого. Вказав, що його підзахисний приїхав до Дарницького військкомату для отримання квитка, залишив автомобіль на тротуарі, де не було знаку, що забороняє зупинку транспортного засобу, це так потерпілий вирішив, що у тому місці заборонено зупиняти та залишати автомобіль. Потерпілий розмовляв з ним в грубій формі, між потерпілим та підзахисним виникла словесна суперечка. При цьому ОСОБА_5 був з малолітньою дитиною, яка має діагноз аутизм. У потерпілого на плечі була зброя, яку під час сварки він почав знімати з плеча. Його товариші по службі відтягували від ОСОБА_5 та заспокоювали. Дійсно ОСОБА_5 відштовхнув потерпілого, бо той йшов з автоматом на нього та дитину. Зауважив, що у підозрюваного навіть не відібрали пояснення щодо таких подій. Після цих подій у дитини ОСОБА_5 погіршився стан здоров`я, через агресію, яку проявив потерпілий під час сварки з підозрюваним. Просив суд врахувати, що дружина підозрюваного вагітна, та її вагітність проходить з ускладненнями і вона потребує постійного догляду, а отже висновки щодо необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби є необґрунтованими. Просив у задоволенні клопотання відмовити, або обрати інший, більш м`який запобіжний захід (особисте зобов`язання).

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку адвоката, просив у задоволенні клопотання відмовити. Зауважив, що можливо він трохи «перегнув палку», між ним та потерпілим була словесна перепалка, потерпілий розмовляв з ним в грубій формі, намагався на зброї пересмикнути затвор, він відштовхнув його від себе, свідків під час самого конфлікту поруч не було, вказав, що не бив потерпілого. Вказав також за дитиною потрібно постійно доглядати, а окрім нього і дружини ніхто не зможе бути з дитиною.

Вислухавши прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.
У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві, перебувають матеріали кримінального провадження за №0002180 від 28 липня 2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 296 КК України.

28 липня 2022 року в рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_5 було затримано в порядку, передбаченому статтею 208 КПК України.
29 липня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:
протоколи огляду місця події від 28.07.2022 року;
протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 28.07.2022 року;
протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 28.07.2022 року;
протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 29.07.2022 року;
протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 29.07.2022 року;
протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 29.07.2022 року;
протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_10 від 28.07.2022 року;
протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_10 від 29.07.2022 року;
протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 28.07.2022 року;
протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_12 від 29.07.2022 року;
протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 28.07.2022 року;
протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_13 від 29.07.2022 року;
протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 28.07.2022 року;
протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 28.07.2022 року;
протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5
інші матеріали кримінального провадження в їх сукупності.
Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.
Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Тобто, не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення, у якому її підозрюють.
На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України.
Підозра ОСОБА_5 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із кримінальним правопорушенням, а під час розгляду клопотання не виникло будь-якого іншого розумного обґрунтування участі підозрюваного у подіях, про які йдеться, ніж та, щодо якої стверджує прокурор.
Крім того, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.
Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.
Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.
Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною третьою статті 296 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років.
Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, враховує, що ОСОБА_5 є громадянином України, має постійне місце проживання та реєстрації у м. Києві, раніше не судимий; має на утриманні дружину та малолітнього сина, який має діагноз аутизм, підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до 5 років; наявні у кримінальному провадженні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими. На обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває. Суд також враховує надану інформацію (медичну документацію) щодо стану здоров`я підозрюваного, датовану 2020 роком.
Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як нічний домашній арешт (пункти 1, 3 частини першої статті 177 КПК України).
Прокурором у судовому засіданні доведено, що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків, зокрема, зважаючи на обставини кримінального правопорушення, а також на поведінку та відношення підозрюваного до подій, які йому інкримінуються.
Суд не вбачає підстав для застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як особиста порука та особисте зобов`язання, оскільки з огляду на особистість підозрюваного та обставини вчинення інкримінованого правопорушення, такий запобіжний захід не буде дієвим.
В той же час, врахувавши наявність обставин, які підтверджують доводи прокурора, про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, зважаючи на обґрунтованість підозри про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України, враховуючи те, що потерпілий є військовослужбовцем ЗСУ, отримав тілесні ушкодження, які у відповідній довідці лікарні кваліфіковані як «закрита черепна мозкова травму, струс головного мозку та забій м`яких тканин голови», в країні діє воєнний стан, суд дійшоввисновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, який на думку суду, з урахуванням особистості підозрюваного, буде дієвим та надасть можливість запобігти ризикам, доведеним прокурором у судовому засіданні, а отже клопотання підлягає задоволенню.

Доводи підозрюваного та захисту стосовно того, що вагітна дружина підозрюваного та малолітня дитина у випадку гострої необхідності не зможуть отримати від підозрюваного додаткової підтримки, суд оцінює критично, з огляду на те, що суд дійшов обґрунтованого висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді саме нічного домашнього арешту, на території країни наразі діє воєнний стан та запроваджено комендантську годину, яка у місті Києві діє з 23:00 до 5:00. Поряд з цим екстрені служби, такі як швидка допомога можуть бути «викликані» до мешканців міста у випадку необхідності, враховуючи стан здоров`я певної особи. Крім того, у випадку дійсної гострої необхідності, підозрюваний не позбавлений можливості отримати дозвіл у слідчого чи прокурора для супроводу до лікарні дружини чи дитини у нічний час.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний період доби, на строк два місяці, тобто до 28 вересня 2022 року (включно), з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , з 22 години 00 хвл. по 06 годину 00 хвл. наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, відповідно до вимог частини п`ятої статті 194 КПК України, покласти наступні обов`язки до 28 вересня 2022 року (включно):

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання;

- не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали складено 4 серпня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1