Справа № 754/8129/22
У Х В А Л А
Іменем України

16 вересня 2022 року м.Київ

слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Київської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в кримінальному провадженні №0002360 від 16.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про накладення арешту на майно,
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Київської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального №0002360 від 16.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.09.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено труп ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснив самогубство, шляхом здійснення пострілу з рушниці собі в голову.
У ході проведення досудового розслідування було проведено огляд місця події від 15.09.2022, об`єктом якого було приміщення квартири за АДРЕСА_2 , під час якого було виявлено та вилучено: змиви, набої та обріз мисливської рушниці.
16.09.2022 вищевказані речі визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
В судове засідання слідчий не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся, надав заяву про підтримання клопотання та його розгляд без його участі.
З урахуванням того, що ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається не пізніше двох днів, неприбуття сторін не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, оскільки слідчим доведена необхідність застосування арешту вилученого майна, з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0002360 від 16.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
15.09.2022 під час огляду приміщення квартири за АДРЕСА_2 було виявлено та вилучено:
- змив речовини бурого кольору з дивану, що поміщено до паперового конверту, завіреного підписами понятих;
- змив з правої руки, що поміщено до паперового конверту, завіреного підписами понятих;
- змив з лівої руки, що поміщено до паперового конверту, завіреного підписами понятих;
- 6 предметів схожих на набої до мисливської зброї, що поміщено до спеціального пакету за № KIV 2121767, завіреного підписами понятих;
- 1 гільза з рушниці, що поміщено до спеціального пакету за №№ НОМЕР_1 , завіреного підписами понятих;
- предмет схожий на обріз мисливської зброї, що поміщено до картонної коробки, скріпленою биркою «Для пакетів», завіреної підписами понятих.
Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно із вимогами ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, псування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурор про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
В судовому засіданні не було встановлено порушення слідчим вимог ст.ст. 168, 171 КПК України.
Приписами ч.ч.10,11 ст.170 КПК України визначено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Метою накладання арешту на майно є збереженням речових доказів, а саме: запобігання їх приховування, зникнення, втрати, знищення або перетворення, відчуження.
Підставою для арешту майна є наявність достатніх підстав вважати, що вилучене майно є речовим доказом, яке зберегло на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, оскільки існують підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити цей вид забезпечення кримінального провадження, а саме: тимчасово вилучене майно, про арешт якого ставить питання слідчий, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, вказане майно підпадає під ознаки речового доказу.
Враховуючи викладене клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Отже, з урахуванням вказаних положень норм КПК України, слідчий суддя вважає, що накладення арешту шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження зазначеного вище майна є достатнім, розумним та співмірним видом заборони для виконання завдань кримінального провадження.
Керуючись статтями 132, 167, 168, 170-173, 175 КПК України, слідчий суддя-
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , в кримінальному провадженні №0002360 від 16.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України про накладення арешту на майно, задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме:
- змив речовини бурого кольору з дивану, що поміщено до паперового конверту, завіреного підписами понятих;
- змив з правої руки, що поміщено до паперового конверту, завіреного підписами понятих;
- змив з лівої руки, що поміщено до паперового конверту, завіреного підписами понятих;
- 6 предметів схожих на набої до мисливської зброї, що поміщено до спеціального пакету за № KIV 2121767, завіреного підписами понятих;
- 1 гільза з рушниці, що поміщено до спеціального пакету за №№ НОМЕР_1 , завіреного підписами понятих;
- предмет схожий на обріз мисливської зброї, що поміщено до картонної коробки, скріпленою биркою «Для пакетів», завіреної підписами понятих з метою збереження речових доказів на час проведення досудового розслідування.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1