Провадження № 1-кс/761/7490/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 липня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 220 220 000 000 001 98 від 05.05.2022, у якому
гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Янгіоль Ташкентської області Республіки Узбекистан, громадянин України, кримський татарин, з вищою освітою, голова комісії з реорганізації КДМУ, перебуває у зареєстрованому шлюбі, зареєстрований за адресою - АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимий,
підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 25.05.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 111 КК України, відповідно до якої підозрюваний, з мотивів непогодження з політикою представників української державної влади, підтримуючи ідеї проросійської спрямованості, будучи обізнаним про факт ведення вказаною державою агресивної війни проти України здійснював надання представнику РФ допомоги у проведенні підривної діяльності проти України, в умовах воєнного стану, за таких обставин.

Починаючи з квітня 2022 року ОСОБА_7 , перебуваючи на території м. Київ, систематично у телефонному режимі повідомляв представникам ФСБ РФ, зокрема ОСОБА_8 інформацію щодо наявності військової епідеміології, вірусології та інфекційних захворювань, іншої подібної інформації обмеженого доступу, розголошення якої сприяє проведенні підривної діяльності проти України.

До підозрюваного рішенням слідчого судді від 27.05.2022 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком по 24.07.2022 включно.

Рішенням заступника Генерального прокурора від 18.07.2022 строк досудового розслідуванні у цьому кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 25.08.2022.

На переконання слідчого, не зменшилися раніше встановлені ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, знищення чи спотворення речей та документів, що мають значення для встановлення обставин вчинення інкримінованого злочину, а також продовження злочинної діяльності.

З огляду на викладене, слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, просила його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрюваний та його захисник заперечували обґрунтованість підозри, наполягаючи на тому, що діяльності, спрямованої на завдання шкоди суверенітетові, територіальній цілісності обороноздатності та державній безпеці України гр. ОСОБА_4 не здійснював, умислу переховуватись не мав, тому самостійно з`явився до органу досудового розслідування.

Сторона захисту наполягала, що зазначені стороною обвинувачення ризики необґрунтовані, оскільки ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки, сім`ю, постійне місце мешкання та території м. Києва та місце роботи, тобто наміру переховуватись або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню не має, тому підозрюваний та його захисник просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою та згідно з практикою ЄСПЛ передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_7 ознак кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 111 КК України.

Згідно з рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27.05.2022, ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнана можливість переховування останнього від органів досудового розслідування та суду, незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні, знищення чи спотворення речей та документів, що мають значення для встановлення обставин вчинення інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання існування зазначених ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем можливості.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя враховує, що такі дії цілком вірогідні з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину.

Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні у справі «В. проти Швейцарії» зауважив, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Характер інкримінованого підозрюваному злочину, що вчинений, зокрема в умовах воєнного стану, шляхом передачі представникам Федеральної служби безпеки Російської Федерації відомостей з метою ведення підривної діяльності проти України, свідчать про наявність достатніх підстав для критичної оцінки моральних якостей підозрюваного, що підтверджує високу ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки останнього.

Також не виключено, що безпосередній зв`язок підозрюваного з представниками спецслужб Російської Федерації унеможливить встановлення місцезнаходження останнього у разі його виїзду за межі України або на тимчасово окуповану територію.

Крім того, вагомим є наведений стороною обвинувачення ризик того, що М ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, може здійснювати незаконний вплив на свідків, а також осіб, причетних до вчинення інкримінованих йому дій та перешкоджати встановленню їх місця знаходження.

Враховуючи початкову стадію кримінального провадження, не виключено, що підозрюваний може вчинити дії, спрямовані на знищення чи спотворення речей та документів, що мають значення для встановлення обставин вчинення інкримінованого злочину.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

У силу ст.178 КПК слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих діянь.

Водночас слідчий суддя звертає увагу на те, що стороною захисту не надано вагомих доказів на спростування доводів прокурора щодо існування ризиків, а тому вважає, що більш м`який запобіжний захід, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .

Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з клопотання та доводів прокурора, на теперішній час необхідно допитати свідків, встановити інших осіб, причетних до інкримінованих підозрюваному дій, ознайомити сторону захисту з матеріалами досудового розслідування, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи сторони обвинувачення про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Частиною 3 статті 197 КПК передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування.
Рішенням заступника Генерального прокурора від 18.07.2022 строк досудового розслідуванні у цьому кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 25.08.2022, отже, саме в цих межах можливе продовження застосованого до підозрюваного запобіжного заходу.

При цьому відповідно до положень ч.4 ст. 183 КПК слідчий суддя може не визначати розмір застави при постановленні ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальних провадженнях щодо злочинів, передбачених зокрема ст. 111 КК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого ГСУ СБУ ОСОБА_6 задовольнити.
Продовжити строк дії застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по 25 серпня 2022 року включно.
На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1