Справа № 359/305/22
Провадження № 1-кп/359/328/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2022 м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,

під час відкритого судового засідання у кримінальному провадженні №0001603, внесеного в ЄРДР від 12.12.2021, по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

встановив:
Прокурор Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 у судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою. Дане клопотання обґрунтоване тим, що метою раніше заявлені ризики при обрані та продовженні запобіжного заходу не зменшилися, тобто встановлено, що наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати. Так, в разі застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, не буде в повній мірі забезпечено виконання завдань кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав у повному обсязі та просив суд задовольнити клопотання із заявлених у ньому підстав.

Захисник та обвинувачений щодо продовження строку тримання під вартою заперечували. Просили суд змінити запобіжний захід на більш м`який, не пов`язаного з ізоляцією від суспільства.

Суд заслухавши думку учасників кримінального процесу, прийшов до наступних висновків.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною захисту та стороною, яка підтримує державне обвинувачення, суд приходить до переконання, що для заміни обвинуваченому запобіжного заходу на більш м`який, ступінь ризиків, які були встановлені судом, не змінилися.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не має міцних соціальних зв`язків, які б характеризували його як відповідальну та зразкову особу.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду продовжено строк тримання ОСОБА_5 під вартою до 26.09.2022 включно. У кримінальному провадженні судовий розгляд триває. Однак у розгляді кримінального провадження оголошена перерва та направлено ухвалу суду для проведення судово-психіатричної експертизи. Ця обставина свідчить про необхідність невідкладного розгляду питання про доцільність продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

Тому, для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, відносно ОСОБА_5 слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти вказаним ризикам, оскільки заявлені ризики не зменшилися, судовий розгляд по суті триває, тому виправдовують продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011, рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000, рішення» Летельє проти Франції» від 26.06.1991).

З огляду на вищевикладене, суд на даний момент не вбачає підстав для зміни обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід у зв`язку з закінченням терміну, а тому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою для обвинуваченого слід подовжити на 60 днів.

Разом з цим, враховуючи, встановлені вищенаведені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, особу обвинуваченого ОСОБА_5 його сімейний та майновий стан, суд вважає необхідним і достатнім з метою гарантування його належної поведінки визначити заставу в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також, відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави, покласти на обвинуваченого наступні обов`язки: прибувати до суду, із визначеною періодичністю та за першою вимогою; не відлучатися за межі України без дозволу суду, повідомивши дійсне місце свого проживання на території України; повідомляти суд про необхідність зміни свого місця проживання; заборони спілкування з потерпілим та свідками в кримінальному провадженні особисто чи через інших осіб.

Керуючись ст.ст. 331, ч.2 ст.376 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24:00 год. 16.11.2022 включно та утримувати його у Державній установі «Бориспільська виправна колонія №119» Міністерства юстиції України.

Визначити розмір застави обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 64000 (шістдесят чотири) грн. 00 коп. та роз`яснити, що він або інша особа має право внести заставу на розрахунковий рахунок Бориспільського міськрайонного суду.

В разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати до суду, із визначеною періодичністю та за першою вимогою; не відлучатися за межі України без дозволу суду, повідомивши дійсне місце свого проживання на території України; повідомляти суд про необхідність зміни свого місця проживання; заборони спілкування з потерпілим та свідками в кримінальному провадженні особисто чи через інших осіб.

У разі внесення застави обвинувачений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Бориспільський міськрайонний суд Київської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії обов`язків, в разі внесення застави, встановити протягом 60 діб з моменту звільнення його з-під варти.

Ухвала суду щодо обрання запобіжного заходу може бути оскаржена протягом семи днів до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали буде проголошено о 08:30 год. 20.09.2022.

Суддя ОСОБА_1