Справа № 212/3027/22
У Х В А Л А

Іменем України

01 липня 2022 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, в складі: головуючого-судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 , прокурора Скадовської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_5 , захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 , розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі, в режимі відеоконференції, клопотання прокурора Скадовської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_5 , про продовження дії запобіжного заходу - тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № №0000551 від 05.05.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.10 ч.2 ст. 115, ч.5 ст. 152 КК України, -
встановила:
У провадженні Скадовського районного суду Херсонської області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000551 від 05.05.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.10 ч.2 ст. 115, ч.5 ст. 152 КК України.
Розпорядженням Верховного Суду від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану: змінено територіальну підсудність судових справ, зокрема Скадовського районного суду Херсонської області, Жовтневому районному суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.
28 червня 2022 року до Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло клопотання прокурора Скадовської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_5 про продовження строку тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 .
Відносно обвинуваченого ОСОБА_7 застосований запобіжний захід - тримання під вартою, останній день тримання під вартою 03.07.2022 року.
Матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.10 ч.2 ст. 115, ч.5 ст. 152 КК України до Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області не надходили.
Обвинуваченого ОСОБА_7 повідомлено про дату, час та місце розгляду даного клопотання шляхом направлення відповідного повідомлення на офіційну електронну адресу ДУ «Північна виправна колонія №90» Херсонської області та у зв`язку із запровадженням на території України воєнного стану запропоновано провести розгляд справи в порядку дистанційного судового провадження в режимі відеоконфереції. Однак, у визначені судом дату та час, представники адміністрації ДУ «Північна виправна колонія №90» Херсонської області не забезпечили з`єднання з Жовтневим районним судом м. Кривого Рогу в режимі відеоконференції, технічна можливість проведення відеоконференції за участі обвинуваченого ОСОБА_7 відсутня.
За наведених обставин суд позбавлений можливості забезпечити участь у судовому засіданні обвинуваченої особи у розгляді питання про продовження дії запобіжного заходу через збройну агресію Російської Федерації. Враховуючи викладене та об`єктивні обставини перебування обвинуваченого у ДУ «Північна виправна колонія №90» Херсонської області розташованої на тимчасово окупованій території, де ведуться бойові дії, а також через відсутність в установі стабільного Інтернет зв`язку, необхідного для здійснення відеоконференції, тому з огляду на особливості правового режиму воєнного стану в Україні, як виняток, вказані обставини слід вважати виключним випадком для розгляду клопотання за відсутності обвинуваченого.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив продовжити запобіжний захід - тримання обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.
Захисник адвокат ОСОБА_6 підтримав позицію обвинуваченого, яка була ним заявлена в минулому судовому засіданні при розгляді клопотання.
Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінально-процесуальних обов`язків; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При вирішенні клопотання сторони обвинувачення про продовження запобіжного заходу тримання під вартою та усного клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на більш м`який колегія суддів враховує дані про особу обвинуваченого, який є раніше судимим за злочин проти власності, тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання його винним, можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, а тому наявні ризики, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. При вирішенні клопотання сторони обвинувачення про продовження запобіжного заходу тримання під вартою та усного клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на більш м`який колегія суддів враховує дані про особу обвинуваченого, тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання його винним, можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, а тому наявні ризики, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Колегія суддів враховує, що на час вирішення питання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, судовий розгляд справи триває і не може бути закінчений з об`єктивних передумов, оскільки у кримінальному провадженні не вчинені всі необхідні дії для встановлення об`єктивної істини у справі, і відтак як наслідок, у цей період, є наявними обставини визначені п.п. 1-2 ч. 1 ст. 194, ст.ст. 199, 331 КПК України.
Оцінюючи вищевказані обставини, колегія суддів також зважає на практику ЄСПЛ, зокрема, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Колегія суддів зважає, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні декількох особливо тяжких злочинів, за які законом передбачене безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі строком від десяти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі, офіційно не працевлаштований, міцних соціальних зв`язків у суспільстві не має, що підтверджує наявність ризиків: переховування від суду та вчинення ним нового чи іншого кримінального правопорушення.
Окрім цього Верховна Рада України 24 лютого 2022 року на позачерговому засіданні запровадила воєнний стан через вторгнення Росії в Україну, що суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.
На підставі викладеного та з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання встановленим ризикам, колегія суддів вважає необхідним продовжити обвинуваченому термін дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів.
Підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу колегією суддів при розгляді клопотання не встановлені, оскільки більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти наведеним ризикам.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 181, 194, 199, 331, 615 КПК України, колегія суддів,
постановила:
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 29 серпня 2022 року включно.
Копію ухвали вручити сторонам кримінального провадження, направити уповноваженій особі за місцем ув`язнення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3