Провадження № 1-кс/761/8500/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваної ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 ,
про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Київ, громадянки України, українки, із середньою освітою, незаміжньої, офіційно не працюючої, маючої на утриманні малолітню дитину, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 29.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001923,
В С Т А Н О В И В:
05.08.2022 старший слідчий Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 звернулася з клопотанням, погодженим з прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , до Шевченківського районного суду міста Києва про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001923, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.07.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.
Обґрунтовуючи вказане клопотання слідчий зазначає, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського УП ГУНП у м Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001923 від 29.07.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

12.05.2022 о 18 год. 40 хв. ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України.

13.05.2022 о 20 год. 07 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України.

14.05.2022 до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 12.07.2022 включно, із визначенням застави у розмірі 496 200,00 грн.

06.07.2022 керівником Шевченківської окружної прокуратури міста Києва продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 12.08.2022 включно.

07.07.2022 щодо ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 12.08.2022 включно, із визначенням застави у розмірі 496 200,00 грн.

25.07.2022 о 15 год. 15 хв. ОСОБА_5 повідомлено про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

29.07.2022 матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_8 та ОСОБА_5 прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва виділено з № 0000167від 11.01.2022, за ч. 4 ст. 190 КК України в окреме провадження за номерами № 0001924 та № 0001923, які об`єднано під №0001923 від 29.07.2022.
01.08.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

Слідчий зазначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав викладених в ньому, просив його задовольнити.
Захисник підозрюваної надав заяву ОСОБА_9 про взяття підозрюваної ОСОБА_5 на особисту поруку, вказавши, що підозрювана співпрацює зі слідством, зареєстрована та проживає у місті Києві, до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувалася, має на утриманні неповнолітню дитину.
Підозрювана в судовому засіданні підтримала думку захисника та просила застосувати до неї запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, зазначила, що дає свідчення та не має наміру переховуватись від органу досудового розслідування або суду, а хоче сприяти ефективному досудовому розслідуванню.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваної, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що Шевченківським УП ГУ НП у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001923 від 29.07.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 07.07.2022 продовжено запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави до 12.08.2022.
У зв`язку з тим, що строк дії попередньої ухвали закінчується, слідчий звернувся до суду з даним клопотанням.
За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно з частинами 1 та 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Під час розгляду клопотання слідчий суддя з`ясує, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованого кримінального правопорушення.
На переконання слідчого судді на день розгляду клопотання, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання.
Водночас, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до ч.3 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.
За встановлених у судовому засіданні обставин, слідчий суддя вважає, що підозрювана ОСОБА_5 , знаючи, що за кримінальне правопорушення, вчинення якого їй інкримінується, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.
Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваної від суду, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваної винною у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, у вчиненні якого вона підозрюється, що може спонукати її до вчинення спроби ухилитися від суду.
Ризик переховування від правосуддя обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Відтак такий ризик продовжує існувати.
Щодо існування іншого, передбаченого ч. 1 ст. 177 КПК України ризику, на наявність якого у клопотанні посилається слідчий, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя вважає, що в цій частині клопотання є недоведеним, та є припущенням з боку органу досудового розслідування, що не доведено і прокурором в судовому засіданні.
При цьому, слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Разом з тим, прокурором у судовому засіданні не доведено, що більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який би міг бути застосованим до підозрюваної ОСОБА_5 , не зможе в повній мірі запобігти ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При цьому, обгрунтовуючи необхідність продовження дії виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, обгрунтовують тим, що у кримінальному провадженні завершено досудове розслідування та стороні захисту відкрито матеріали досудового розслідування, з якими станом на час розгляду даного клопотання, сторона захисту не завершила ознайомлення.
Оскільки обставин, необхідності обмеження права особи на свободу, передбаченого кримінальним процесуальним законом України, ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження немає, з огляду на встановлені обставини та особу підозрюваної, слідчий суддя приходить до стійкого переконання про можливість застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливості підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, враховуючи її вік та стан здоров`я, майновий стану, а також зі ступеню тяжкості інкримінованого кримінального правопорушення.
Крім того, слідчий суддя враховує характеризуючі дані підозрюваної ОСОБА_5 , наявність постійного місця проживання, міцність її соціальних зв`язків та наявність у неї на утриманні неповнолітньої дитини.
У той же час, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати підозрювану: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду, не відлучатися із міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та /або місця роботи, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
При цьому, зважаючи на тяжкість злочину та його суспільну небезпеку, слідчий суддя вважає, що на даний час запобіжний захід у виді особистої поруки стосовно підозрюваної ОСОБА_5 є неспівмірним з ризиком, передбаченим п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому вважає за необхідним заяву ОСОБА_9 про взяття підозрюваної ОСОБА_5 на особисту поруку залишити без задоволення.
Слідчий суддя вважає за потрібне роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.
З огляду на викладене, у задоволенні клопотання старшого слідчого Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слід відмовити.
Керуючись частиною другою статті 376, статтями 2, 7, 115, 179, 194, 196, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Заяву ОСОБА_9 про взяття підозрюваної ОСОБА_5 на особисту поруку залишити без задоволення.
Клопотання старшого слідчого Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, залишити без задоволення.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Заборонити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , цілодобово залишати місце свого проживання, а саме: АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;
- не відлучатися із міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та /або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Строк дії ухвали про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту визначити строком на 30 (тридцять) днів, тобто до 07 вересня 2022 року включно.
Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_5 .
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого у кримінальному провадженні.
У разі невиконання обов`язків до підозрюваного може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1