Справа № 487/2634/22
Провадження № 1-кс/487/2069/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2022 року

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , дізнавача ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Миколаєва клопотання дізнавача СД Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області, лейтенант поліції ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню №0000285 від 18.08.2022, року за ознаками кримінального проступку, передбаченого. 1 ст. 357 КК України про арешт майна, ВСТАНОВИВ:

08.09.2022 року дізнавач СД Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області, ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню № 0000285 від 18.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 357 КК України.

Підставою звернення стало те, що вищезазначені речі та документи містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, та визнані речовими доказами.

Дізнавач в судовому засіданні клопотання підтримав.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Вислухавши думку дізнавача , дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.08.2022 приблизно о 17:00 годині, невідома особа, перебуваючи в дворі будинку АДРЕСА_1 таємно, шляхом вільного доступу викрала офіційні документи, які належать ОСОБА_4

30.08.2022 р. під час проведення додаткового допиту потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останній пояснив, що в нього на праві власності перебувають наступні об`єкти (житлові та нежитлові приміщення), а саме:

- квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , вказана квартира перейшла у спадок в грудні місяці 2019 року від матері ОСОБА_5 , яка померла у 2019 році.

- квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 , вказана квартира перейшла у спадок в грудні місяці 2019 року від матері ОСОБА_5 , яка померла у 2019 році;

- квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 , яку він придбав у 30.10.2019 року (підтверджується договором купівлі-продажу). Вказану квартиру він придбав за грошові кошти, які залишились в нього після продажу квартиру ( АДРЕСА_5 );

- нежитлове приміщення (кімната), яка розташована за адресою: АДРЕСА_6 , яку він придбав у 2013 році;

- нежитлове приміщення (гараж НОМЕР_1 ), який розташований в АГК «ПОБЕДА» м. Миколаїв, Ѕ частка вказаного гаража дісталась йому після смерті батька ОСОБА_6 у 1999 році. У 2001 році Ѕ частку гаража йому подарувала його сестра ОСОБА_7 (підтверджується договором дарування частки гаража);

02.08.2022 року приблизно о 17:00 годин він перебував у дворі багатоповерхового будинку по АДРЕСА_1 , зупинився та присів на одну із лавок, поряд з собою поклав з правої сторони від себе, на поверхню лавки, пакет темного кольору, в якому знаходились наступні офіційні документи. а саме:

- оригінал договору купівлі-продажу від 30.10.2019 р. на приміщення квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_4 ;

- оригінал Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек;

- оригінали документів, що посвідчують право вступу у спадщину (свідоцтво про право на спадщину за законом) на приміщення, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 ; (гараж НОМЕР_1 ), який розташований в АГК «ПОБЕДА» м. Миколаїв.

- ксерокопія паспорта громадянина України на моє ім`я та копія ідентифікаційного податкового номера платника податків на моє ім`я НОМЕР_2 .

В момент перебування на лавці, він відволікся приблизно на 10-15 хвилин, так як дивився на екран мобільного телефону та шукав в інтернеті необхідну інформацію.

Приблизно о 17: 15 годин він вирішив направитися додому, однак повернувшись в сторону, де залишив пакет з оригіналами та копіями офіційних документів, виявив його відсутність. Поряд нікого не бачив, можливо хтось і підходив, він не звертав увагу, у зв`язку з тим, що зосередив свою увагу на екран мобільного телефону.

Крім того, потерпілий звернувся з заявою ,в якій просить накласти арешт на майно, у зв`язку з тим, що офіційні документи, які посвідчують право власності на нерухоме майно, були викрадені.

Таким чином під час досудового розслідування виникла необхідність у накладені арешту на нерухоме майно.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, в судовому засіданні встановлено, що вилучене майно відповідає критеріям зазначеним у ст.ст. 98, 167 КПК України.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що наявні обґрунтовані підстави вважати, що вилучені речі мають суттєве значення для кримінального провадження, оскільки є доказами та доведена наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу .

Вказане у своїй сукупності свідчить про обґрунтованість клопотання та наявність достатніх підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту цього майна.

З урахування викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора належить задовольнити .

Керуючись ст. ст. 131-132, 167, 169, 170-173 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 , власником якого відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, являється ОСОБА_4 , розмір частки 1/1.

Ухвала підлягає негайному виконанню, яке доручити дізнавачу ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1