Справа № 132/617/22
Ухвала
Ім`ям України

"19" березня 2022 р. слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Калинівка Вінницької області, клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави відносно:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Калинівка Калинівського району Вінницької області, українки, громадянки України, із вищою освітою, одруженої, маючої на утриманні двох малолітніх дітей, працевлаштованої, раніше не судимої, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

19.03.2022р. до слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області звернувся слідчий СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_7 , за погодженням із прокурором Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_8 , із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави відносно ОСОБА_10 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

В обґрунтування вказаної вимоги в поданому клопотанні зазначено, що СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, в рамках проведення якого встановлено, що 18.03.2022р. ОСОБА_10 спільно із ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , перебували у приміщенні Комунального закладу «Публічна бібліотека» Калинівської міської ради Вінницької області, що розташоване за адресою: Вінницька область, Хмільницький район, місто Калинівка, вулиця В.Нестерчука, будинок № 22, де проводили сортування гуманітарної допомоги, що надійшла 15.03.2022р. до Калинівської територіальної громади Хмільницького району Вінницької області від іноземних держав та місцевих жителів міста Калинівка. Під час сортування речей у неї за попередньою змовою із ОСОБА_11 та ОСОБА_12 виник умисел на вчинення крадіжки чужого майна (речей гуманітарної допомоги), яке належить Калинівській міській раді Вінницької області. Так, ОСОБА_10 діючи таємно, за попередньою змовою із ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , з прямим умислом та з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки, і бажаючи їх настання, розуміючи явну протиправність своїх дій, переконавшись, що за її діями ніхто не спостерігає, відібрала бувші у користуванні дитячі речі, якими мала намір заволодіти, які спакувала до сумок. Вподальшому реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_10 діючи за попередньою змовою із ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , 18.03.2022р. о 16год.30хв. заздалегідь приготовані речі для викрадення, перелік та вартість яких міститься у поданому клопотанні, винесли через задній вхід із приміщення Комунального закладу «Публічна бібліотека» Калинівської міської ради Вінницької області, чим завдали Калинівській міській раді Вінницької області матеріальний збиток на загальну суму 5340грн.00коп., однак свій злочинний умисел ОСОБА_10 спільно із ОСОБА_11 та ОСОБА_12 довести до кінця не змогли з причин, що не залежали від їх волі, оскільки не вчинили усіх дій, які вважали необхідними для доведення злочину до кінця, так як були викриті іншою особою працівником Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» ОСОБА_13 , яка затримала останніх на місці події та викликала працівників поліції. 18.03.2022р. ОСОБА_10 затримано за підозрою у вчиненні даного кримінального правопорушення в порядку статті 208 КПК України та 19.03.2022р. її повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України. Таким чином, ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану. Органом досудового розслідування зібрано вагомі докази, що підтверджують причетність підозрюваної ОСОБА_10 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, а саме протоколами допиту свідків, протоколом огляду місця події, протоколом огляду речей, протоколом затримання особи, та речовими доказами у справі. На дату розгляду вказаного клопотання, наявні ризики, що дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а відтак застосування щодо неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою буде співрозмірним особі підозрюваної та суспільній небезпечності вчиненого діяння. Наразі, наявні ризики, визначені п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Так, ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, яке за класифікацією відповідно до вимог ст.12 КК України, віднесене до тяжкого злочину, та за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років. Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, сторона обвинувачення вважає такі дії цілком вірогідними, беручи до уваги покарання, яке загрожує останній у разі визнання її винуватою в інкримінованому їй злочині, а також те, що вона може в будь-який момент переткнути державний кордон України та набути статус біженця, з метою уникнення кримінальної відповідальності. Вищевказані обставини свідчать, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є достатньо високим. Цілком вірогідним є ризик, що підозрювана може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування не завершено та не проведено всіх необхідних та невідкладних процесуальних дій та заходів. Крім того, існує ризик, що підозрювана може незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, з метою зміни показів, оскільки їй вручені копії матеріалів кримінального провадження та відомі не лише анкетні дані свідків, але й їх фактичне місце проживання, що може позбавити орган досудового розслідування можливості зібрати та надати суду належні, допустимі та беззаперечні докази вини підозрюваної. З огляду на те, що підозрювана має вільний доступ до місць зберігання гуманітарної допомоги, оскільки працює у приміщенні, де вона зберігається, існує ризик того, що остання може вчинити інше кримінальне правопорушення. Недивлячись на те, що ОСОБА_10 раніше не судима та за місцем проживання характеризується позитивно, однак вона не має на утриманні дітей і батьків, а також інших соціально стримуючих факторів, а тому є підстави вважати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим у ст.177 КПК України. Застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою, повністю відповідає охороні прав і інтересів суспільства, а інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать процесуальні рішення на стадії досудового слідства та не зможуть запобігти доведеним ризикам, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу є передчасним. Обставини, передбачені статтею 178 КПК України, які б перешкоджали застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відсутні.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_14 підтримав дане клопотання та зазначив, що всі підстави для застосування у відношенні ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, викладені у поданому слідчому судді процесуальному документі.

Прокурор ОСОБА_15 в судовому засіданні підтримав подане слідчим ОСОБА_7 клопотання та просив його задовольнити, з підстав зазначених в ньому.

Підозрювана ОСОБА_6 , будучи особою, у відношенні якої ставиться питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, своєї вини у вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, не визнала, зазначивши, що вилучені речі були призначенні для переселенців, які вона мала намір передати останнім.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_16 просив у задоволенні клопотання слідчому відмовити та обрати більш м`який запобіжний захід, зокрема у вигляді домашнього арешту у певний період доби.

Розглянувши подане клопотання, вислухавши доводи слідчого та прокурора, з`ясувавши позицію та заперечення підозрюваної та її захисника, дослідивши подані учасниками розгляду клопотання докази, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступних підстав:

Під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив, що в провадженні СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064 від 18 березня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

ОСОБА_10 відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 18.03.2022р., затримано в порядку статті 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, безпосередньо після вчинення злочину.

19.03.2022р. ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

Під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Відповідно до ч.1 ст.176 КПК України, запобіжним заходом зокрема є тримання під вартою.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

За ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.

Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

З гляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування матеріали, що містяться в клопотанні, достатньою мірою підтверджують наявність в діях підозрюваної ОСОБА_10 ознак інкримінованого їй злочину.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні просили застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виглояді тримання під вартою, вважаючи, що існують ризики, передбачені п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що підозрювана зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні ; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на те, що ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, яке за класифікацією відповідно до вимог ст.12 КК України, віднесене до тяжкого злочину, за яке передбачене покарання виключне у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Співставлення можливих негативних для підозрюваної наслідків переховування у вигляді її ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після її затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Доведений і ризик, що ОСОБА_10 зможе знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки виходячи з нетривалого часу проведення досудового розслідування, слідчий не провів всіх необхідних слідчих дій щодо огляду місця вчинення злочину, а саме безпосередньо приміщення Комунального закладу «Публічна бібліотека» Калинівської міської ради, в якому розташовується склад приймання, тимчасового зберігання, та видачі гуманітарної допомоги, до якого має вільний доступ підозрювана, оскільки в цьому приміщенні працює, та в якому можуть перебувати речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Ймовірним є й те, що ОСОБА_10 зможе незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, з метою зміни ними своїх показів у суді, оскільки їй були вручені копії матеріалів кримінального провадження та відомі не лише анкетні дані зокрема свідків, але й їх фактичне місце проживання.

Існує ризик і того, що ОСОБА_10 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки через введення воєнного стану, остання може виїхати за межі України з метою отримання статусу біженця, чим перешкодити органу досудового розслідування провести необхідні слідчі дії та завершити досудове розслідування у визначений закон строк.

Не виключено і ризик того, що ОСОБА_10 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, так як вона має вільний доступ до місця зберігання гуманітарної допомоги, оскільки працює в приміщенні, де остання зберігається.

Приписами ч.4 ст.194 КПК України визначено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до приписів ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Враховуючи, особу підозрюваної, беручи до уваги те, що остання має на утриманні двох малолітніх дітей, а саме доньку ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 , видане 08.07.2008р. Відділом реєстрації актів цивільного стану Калинівського районного управління юстиції Вінницької області) та сина ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , видане 03.09.2013р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Калинівського районного управління юстиції у Вінницькій області), а також враховуючи те, що прокурором не доведено недостатність підстав для застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування запобіжний заходу у виді цілодобового домашнього арешту, який є достатнім і забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної та виконання нею процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які покладаються на неї слідчим суддею.

Оскільки слідчий суддя дійшов висновку про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, то відповідно до п.1 ч.3 ст.202 КПК України підозрювана має бути негайно доставлена до місця проживання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 193-194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави відносно ОСОБА_10 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Калинівка Калинівського району Вінницької області, українки, громадянки України, із вищою освітою, одруженої, маючої на утриманні двох малолітніх дітей, працевлаштованої, раніше не судимої, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що полягає в забороні підозрюваній залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 60 (шістдесят) днів.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Покласти на підозрювану такі обов`язки: прибувати до визначеного слідчого, прокурора із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_10 , що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Строк домашнього арешту рахувати ОСОБА_10 з часу проголошення ухвали, тобто з 19 березня 2022 року.

Ухвала слідчого судді діє по 16 травня 2022 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Підозрювану ОСОБА_10 негайно доставити до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , і звільнити з-під варти.

Ухвалу про обрання відносно ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту передати для виконання до відповідного органу поліції, за місцем проживання підозрюваної.

Ознайомити підозрювану ОСОБА_10 під розписку з ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

У задоволенні усного клопотання захисника підозрюваної про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя