Провадження № 1-кп/761/1424/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2022 року місто Київ
Шевченківський районний суд міста Києва в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , потерпілої ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , секретаря судового засідання ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Прилуки Чернігівської області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України (відомості внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000791 від 25 серпня 2020 року),

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

В даному кримінальному провадженні захист обвинуваченого ОСОБА_6 на підставі договору «про надання правової допомоги» та ордеру про надання правової допомоги серії КВ №402135 здійснює захисник- адвокат ОСОБА_7 .

При цьому, адвокат ОСОБА_7 , неодноразово на завчасно узгоджені дати судових засідань не з`являвся та надсилав клопотання про відкладення судового розгляду, а також в судове засідання, що призначено на 17.08.22 адвокат ОСОБА_7 не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду.

Прокурор вважає, що причина неприбуття захисника є неповажною. Зазначив про необхідність порушення судом питання про його дисциплінарну відповідальність.

Потерпіла в судовому засіданні підтримала позицію прокурора

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти проведення судового засідання за відсутності свого захисника, а також вважав, що відсутні підстави звернення суду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Суд вважає, що клопотання прокурора щодо звернення до відповідних кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури з метою порушення питання про дисциплінарну відповідальність адвокатаОСОБА_7 підлягає задоволенню з огляду на наступне.
З обвинувального акту видно, що ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до вимог ч. 6 ст. 12 КК України є тяжким злочином, тому обвинуваченим реалізовано його права на захист шляхом залучення захисника за договром адвоката ОСОБА_7 , також у провадженні є три потерпілі особи.
Повноваження адвоката ОСОБА_7 як захисника обвинуваченого ОСОБА_4 підтверджені належним чином у відповідності до вимог ст. 50 КПК України (том 1, а.с. 46).
В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва кримінальне провадження перебуває з листопада 2020 року, в той же час неодноразово судові засіданні, які були визначені відповідним графіком та узгоджені з усіма учасниками провадження, відкладалися через неявки захисника ОСОБА_7 ..
Зокрема, судом 21.04.2021 року, завчасно, узгоджувалися із захисником дати судових засідань на 14.07.21 та 20.07.2021 року, до суду у визначені дати адвокат ОСОБА_7 не прибув без поважних причин. Наслідком чого стало звернення суду до КДКА Київської області.
В подальшому, в судовому засіданні 17.06.21 року, захисник будучі повідомлений під підпис щодо судового розгляду на 13.08.21 року, до суду не прибув.
Внаслідок звернення суду, що вказаної неявки до КДКА, адвокату ОСОБА_7 07.09.2021 року за підписом Голови КДКА Київської області ОСОБА_8 , скеровано лист-реагування щодо необхідності дотримання адвокатом ОСОБА_7 правил адвокатської етики, норм процесуальних кодексів тощо.
Окрім того, адвокат ОСОБА_7 допускав неявку без поважних причин в судові засідання 20.01.22 року, 01.02.22 року, 20.07.22 року, та в судове засідання на 17.08.2022 року також не з`явився, в наслідок чого відбулося відкладення судового розгляду в черговий раз.
Крім того, у зв`язку з систематичними неявками захисника ОСОБА_7 у судові засідання, що призводить до порушення та неможливості реалізації обвинуваченим ОСОБА_4 свого основоположного права на захист, Шевченківський районний суд міста Києва 20.07.22 року постановив ухвалу, якою доручив Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у місті Києві призначити захисника для здійснення захисту за призначенням обвинуваченого ОСОБА_4 , проти чого останній категорично заперечував і наполягав на тому, що його захист продовжує здійснювати адвокат ОСОБА_7 ..
Право підозрюваного, обвинуваченого на захист є невід`ємною складовою закріпленого у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) права на справедливий суд. Кожен обвинувачений має право використовувати ефективну юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд.
Відповідно до вимог ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.
Відповідно до вимог ст. 20 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 47 КПК України, захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені КПК України та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 47 КПК України, захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що захисник завчасно та належним чином був повідомлений про дати судових засідань, що підтверджується наявними у матеріалах розписками, тощо.
Крім того, суд зазначає, що дати проведення судових засідань були відомі захиснику, також з огляду на систематичне направлення ним до суду ідентичних клопотань про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю у інших судових засіданнях, які неодноразово були предметом судового розгляду.
З огляду на те, що захисник, у певних випадках хоча і повідомляв суд про неможливість прибуття у судове засідання, проте не надав будь-яких доказів на підтвердження причин поважності їх неприбуття, а також обставин, викладених в клопотаннях, зокрема щодо його безпосередньої участі в інших судових засіданнях, суд вважає за необхідне визнати неповажними причини неприбуття захисника у судові засідання 14.07.2021, 20.07.2021,13.08.2021, 20.01.22 року, 01.02.22 року, 20.07.22 року та 17.08.2022.
Крім того, враховуючи те, що адвокат ОСОБА_7 , навіть після отримання листа-реагування за підписом Голови КДКА Київської області щодо необхідності дотримання правил адвокатської етики, продовжує не прибувати у судові засідання, суд приходить до висновку, що він зловживає своїми процесуальними правами та навмисно не з`являється у судові засідання у цьому кримінальному провадженні, що призводить до затягування судового провадження.
Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Зазначені норми кореспондуються з положеннями статті 6 Конвенції та покликані забезпечити, аби обвинувачений не залишався занадто довгий час під тягарем обвинувачення, обґрунтованість якого має бути доведена (наприклад, рішення ЄСПЛ у справах «Вемхофф проти Німеччини», § 18; «Карт проти Туреччини», § 68). Також за практикою ЄСПЛ (зокрема справи «Санніно проти Італії», «Кускані проти Сполученого Королівства»), хоча ведення захисту по суті є справою обвинуваченого та його адвоката, національні суди не повинні пасивно спостерігати за випадками неефективного представництва.
За таких обставин, систематичні дії адвоката ОСОБА_7 призводять до невиправданого затягування судового провадження, що у свою чергу порушує права обвинуваченого та потерпілих на розгляд цього провадження у розумні строки, а також право на захист, оскільки така поведінка свідчить також про те, що адвокатом не приділяється належна і необхідна увага захисту прав обвинуваченого, оскільки останній повинен мати право розраховувати на здійснення кримінального провадження з особливою ретельністю і що положення статті 6 Конвенції покликані не допускати в кримінальних справах надто тривалого перебування обвинувачуваної особи в стані невизначеності щодо своєї долі (справи «Нахманович проти Росії» від 2 березня 2006 року та «Іванов проти України» від 7 грудня 2006 року).
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та Правил адвокатської етики.
Відповідно до вимог ст. 12-1 Правил адвокатської етики (затверджених рішенням з`їзду адвокатів України 09.06.2017 року (із змінами від 15.02.2019 року), адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки. Адвокату заборонено робити завідомо неправдиві заяви стосовно суті доручення, фактичних обставин, що мають до нього відношення, їх правової оцінки, прав і обов`язків адвоката, клієнта, а також обсягу своїх повноважень щодо представництва інтересів клієнта.
Відповідно до вимог ст. 44 Правил адвокатської етики, під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.
Відповідно до вимог п.п. 3.3 п.3 Рішення № 37 Ради адвокатів України «Про встановлення плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури» від 18 червня 2020 року, суди звільнені від плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Відповідно до вимог п.10 Положення «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність» із доповненнями, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 15 листопада 2019 року № 149, до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів.
Таким чином, суд дійшов висновку, що процесуальна поведінка адвоката ОСОБА_7 містить ознаки дисциплінарних проступків, передбачених п. п. 3 та 5 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», тобто порушення Правил адвокатської етики та неналежне виконання своїх професійних обов`язків, які набули системного характеру, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_7 .
Керуючись положеннями ст. ст. 138,139,324, 372 КПК, суд

УХВАЛИВ :
Визнати неповажними причини неприбуття захисника (адвоката) ОСОБА_7 у судові засідання 14.07.2021, 20.07.2021, 13.08.2021, 20.01.22, 01.02.22, 20.07.22 та 17.08.2022.
Порушити перед Кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури Київської області питання про притягнення адвоката ОСОБА_7 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 26.11.2009 року № 3953, видане Київською міською КДКА, згідно Єдиного реєстру адвокатів України обліковується у Раді адвокатів Київської області) до дисциплінарної відповідальності.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню не підлягає.
Заперечення проти ухвали можуть бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК.

Суддя ОСОБА_1