Провадження №1-кс/369/1757/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13.10.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду м. Києва клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №003042 від 04.10.2022 за підозрою ОСОБА_7 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області знаходяться матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №003042 від 04.10.2022 за підозрою ОСОБА_7 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.185 КК України.

Так, Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, крім того, Указом Президента України №133/2022 від 14 березня 2022 року « Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, який затверджено Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ., 12 серпня 2022 року Указом Президента України № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 90 діб.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 із ОСОБА_7 у невстановленому органом досудового розслідування місці, день та час, але не пізніше 24.09.2022 вступили у злочинну змову щодо викрадення майна з транспортних засобів. При цьому, останні розподілили між собою ролі згідно яких ОСОБА_7 , мав потрапити до транспортного засобу, де виявити та безпосередньо викрасти майно, а ОСОБА_5 в свою чергу мав спостерігати за обстановкою навколо та у разі загрози викриття протиправних дій ОСОБА_7 , сповістити останнього з метою зникнення з місця події.
На виконання обумовленого умислу, 24.09.2022 приблизно о 14:30 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 діючи за попередньою змовою із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою таємного викрадення чужого майна, прибули на автомобілі марки «Volkswagen Golf», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_8 , до подвір`я багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , де діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів з метою власного збагачення, будучи впевненим, що за їхніми злочинними діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_5 за допомогою невстановленого спеціального обладнання відсканував цифровий ключ до автомобіля марки «Honda Accord», реєстраційний номер НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_9 , після чого відсканований цифровий ключ передав ОСОБА_7 який скористався відсутністю власника та сторонніх осіб поблизу, відчинив автомобіль марки «Honda Accord», реєстраційний номер НОМЕР_2 .

Одразу після цього, відчинивши багажне відділення вище вказаного автомобіля, ОСОБА_7 таємно викрав: пластикова каністра білого кольору, в якій перебувало мило для рук марки «Бланідас», об`ємом 5 літрів, вартістю 316 грн., миючий засіб для посуду марки «Бланідас» об`ємом 1 літрів в кількості 5 шт., загальною вартістю 620 грн., засіб антижир марки «Бланідас», об`ємом 1 літр в кількості 2 шт. загальною вартістю 222 грн., засіб для прибирання «Strong» марки «Бланідас», об`ємом 1 літр в кількості 3 шт. загальною вартістю 480 грн., засіб для миття поверхні «Поверхня» виробника «Лізо форм», об`ємом 1 літр в кількості 3 шт. вартістю 252 грн., засіб для очищення ванни «Кераміка» марки «Бланідас», об`ємом 750 мл. в кількості 4 шт., загальною вартістю 336 грн., засіб для очищення акрілових поверхонь «Акріл» марки «Бланідас», об`ємом 500 мл. в кількості 2 шт., загальною вартістю 146 грн., засіб «Антіплесень» марки «Бланідас», об`ємом 1 літр, вартістю 168 грн., сипучий очисник марки «Бланідас» масою 500 грам в кількості 3 шт. загальною вартістю 195 грн., засіб «Медкомфорт» марки «Бланідас» об`ємом 250 літрів в кількості 2 шт. загальною вартістю 138 грн., серветки «Онклін» марки «Бланідас» 3 шт. загальною вартістю 240 грн., анти-транспіранта «Баквілан», об`ємом 75 мл. в кількості 3 шт., загальною вартістю 564 грн., гель для інтимної гігієни марки «Бланідас», об`ємом 1 літр в кількості 3 шт. загальною вартістю 285 грн., гель для душу «Флора receipt» марки «Бланідас», об`ємом 1 літр в кількості 3 шт. загальною вартістю 390 грн., лікарський крем «Лізоферм» марки «Бланідас» об`ємом 75 мл. в кількості 5 шт. загальною вартістю 330 грн., крем HP 5,5 марки «Бланідас», об`ємом 75 л. в кількості 5 шт., вартістю 350 грн., засіб «Де-пантенол» марки «Бланідас» об`ємом 50 мл. в кількості 2 шт., загальною вартістю 180 грн., «Релакс-крем» марки «Бланідас», об`ємом 75 мл. в кількості 5 шт., загальною вартістю 250 грн., серветки для гаджетів марки «Лаза Форм Медікал» вкількості 4 шт., загальною вартістю 148 грн., засіб «АхД експресс» марки «Бланідас» об`ємом 1 літр, вартістю 349 грн., засіб «АХД» марки «Бланідас» об`ємом 60 мл., в кількості 3 шт. загальною вартістю 111 грн., засіб «Етосепт» марки «Бланідас» об`ємом 250 мл., вартістю 99 грн., упаковка медичних масок марки «SafeMed» в кількості 4 упаковки, загальною вартістю 312 грн., лікарські бахіли у кількості 50 пар., виробника ВКФ «Нєман», вартістю 62 грн., 4 пара шкарпеток «Tomphy», загальною вартістю 400 грн., 5 пара шкарпеток марки «Kelvin Clain», загальною вартістю 500 грн.

Після чого, ОСОБА_7 разом ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, а викраденим майном розпорядилися на власний розсуд.

Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_5 спричинив потерпілій ОСОБА_9 матеріальної шкоди на загальну суму 7443 грн.

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна ( крадіжка) вчинене за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у сховище, вчинене в умовах воєнного стану.

Крім того встановлено, що ОСОБА_5 , 24.09.2022 вчинивши кримінальне правопорушення передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та обґрунтовано підозрюється у вчиненні повторного нового умисного злочину проти власності за наступних обставин.

Так, Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, крім того, Указом Президента України №133/2022 від 14 березня 2022 року « Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, який затверджено Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ., 12 серпня 2022 року Указом Президента України № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 90 діб.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 із ОСОБА_7 у невстановленому органом досудового розслідування місці, день та час, але не пізніше 24.09.2022 вступили у злочинну змову щодо викрадення майна з транспортних засобів. При цьому, останні розподілили між собою ролі згідно яких ОСОБА_7 , мав потрапити до транспортного засобу, де виявити та безпосередньо викрасти майно, а ОСОБА_5 в свою чергу мав спостерігати за обстановкою навколо та у разі загрози викриття протиправних дій ОСОБА_7 , сповістити останнього з метою зникнення з місця події.
На виконання обумовленого умислу,11.10.2022 приблизно о 13:30 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 діючи за попередньою змовою із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою таємного викрадення чужого майна, прибули на автомобілі марки «Volkswagen Golf», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_8 , до ринку який розташований по АДРЕСА_1 , де діючи умисно, повторно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів з метою власного збагачення, будучи впевненим, що за їхніми злочинними діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_5 за допомогою невстановленого спеціального обладнання відсканував цифровий ключ до автомобіля марки «Toyota Land Cruiser Prado», реєстраційний номер НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_10 , після чого відсканований цифровий ключ передав ОСОБА_7 який скористався відсутністю власника та сторонніх осіб поблизу, відчинив автомобіль марки ««Toyota Land Cruiser Prado», реєстраційний номер НОМЕР_3 .

Потрапивши до салону вищевказаного автомобіля, ОСОБА_7 таємно викрав «Olympus-340» вартістю 1450 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у сховище, вчиненні в умовах воєнного стану, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

12.10.2022 старшим слідчим СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області за погодженням із процесуальним керівником Бучанської окружної прокуратури повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, українцю, уродженцю м. Кам`янка, Дніпропетровської області, із середньою освітою, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, повністю обґрунтована і підтверджується матеріалами кримінального провадження, які долучені до клопотання, а саме:
-Заявою ОСОБА_10 від 11.10.2022 про підпал автомобіля ;
-Протоколом огляду місця події від 11.10.2022 ;
-Протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 від 11.10.2022 ;
-Протоколом пред`явлення речей для впізнання за фотознімками від 12.10.2022 ;
-Висновком судової товарознавчої експертизи № 2815/22 від 12.10.2022 ;
-Протоколом обшуку автомобілі марки «Volkswagen Golf», реєстраційний номер НОМЕР_1 від 11.10.2022 ;
-Протоколом допиту свідків ОСОБА_11 ;
-Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;
-Протоколом обшуку квартири за адресою АДРЕСА_3 ;
-Протоколами допитів свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 від 12.10.2022;
-Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 від 12.10.2022 ;
-Протоколом допиту свідків ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 ;
-Заявою про вчинення крадіжки ОСОБА_9 від 03.10.2022 ;
-Протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 04.10.2022 ;
-Протоколами перегляду відео запису з камер відео спостереження 05.10.2022;
-Висновком судової товарознавчої експертизи № 2807/22 від 12.10.2022 ;
-Повідомленням про підозру ОСОБА_7 та ОСОБА_5 у вчиненні даного кримінального правопорушення;
-Іншими матеріалами в сукупності.
Вважаю, що підозрюваний ОСОБА_5 у випадку не застосування відносно нього запобіжного заходу може не виконувати покладені на нього обов`язки, переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих у цьому ж провадженні.

Метою та підставою для звернення до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 є згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.194 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому звернутися з клопотанням до слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України.

У сторони обвинувачення є підстави вважати, що існує ризик передбачений п. 1, ч. 1, ст. 177 КПК України, а саме що підозрюваний ОСОБА_5 не будучи ізольованим від суспільства, може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, про що свідчить те, що останній обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання від 3 до 8 років позбавлення волі. Знаючи про міру покарання яка йому загрожує останній може ухилятись від слідства та суду. Останній офіційно не працевлаштований, не навчається, не одружений, що у свою чергу свідчить про відсутність в останнього стримуючих соціальних зв`язків на території Бучанського району, Київської області.

Крім того, ОСОБА_5 може вчинити ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме знищити або сховати будь-яку із речей, що мають істотне значення для кримінального провадження, а саме те, що місцезнаходження частини речових доказів наразі не встановлено.

Крім того, органом досудового розслідування встановлено існування ризику передбаченого п. 3, ч. 1, ст. 177 КПК України, а саме, що в разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно шляхом підбурювання, вмовляння, залякування впливати на показання потерпілої та свідків, які ще не допитані безпосередньо в суді у кримінальному провадженні.

Крім того, органом досудового розслідування встановлено існування ризику передбаченого п. 4, ч. 1, ст. 177 КПК України, а саме, що в разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може підбурити родичів, знайомих, товаришів надати органу досудового розслідування та суду неправдиві показання щодо створення йому псевдо алібі для уникнення відповідальності.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення передбачений п. 5, ч. 1, ст. 177 КПК України, є те, що останній не має офіційного місця роботи, офіційного джерела доходу, а як наслідок відсутність грошових коштів для забезпечення належного рівня життя. До вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_5 готувався заздалегідь, може продовжувати вчиняти інші злочини заради помсти або шантажу по відношенню до майна третіх осіб.

У відповідності до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

В рішенні Європейського суду з прав людини «Харченко проти України» зазначено, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості. Розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Тимошенко проти України» вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Згідно з вимогами п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Вищевказане свідчить про неможливість запобігання цим ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. При цьому, слід взяти до уваги, що щодо ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід не забезпечить його процесуально слухняну поведінку і реалізації наведених вище ризиків.
Приймаючи до уваги вищевикладене, слідчий просив судзастосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, українцю, уродженцю м. Кам`янка, Дніпропетровської області, із середньою освітою, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в «Київському слідчому ізоляторі № 13» Міністерства юстиції України, строком на 60 діб.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив суд задовольнити його у повному обсязі.
У судовому засіданні підозрюваний та його захисник заперечували щодо задоволення клопотання, просили суд застосувати домашній арешт.
Суд, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні, зокрема, докази свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_21 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В даному випадку, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який відповідно до ст.12 КК України, за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до8 років.
Слідчий суддя вважає обґрунтованим посилання прокурора на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема, підозрюваний може:
-переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду;
-незаконно впливати на потерпілого або свідків;
Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, який за ступенем тяжкості є тяжким злочином, та покарання за якій становить від 5 до 8 років позбавлення волі, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду, (п.1 ч.1 ст.177 КПК України). Також суд враховує спробу втекти.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).
Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити наступне: підозрюваний не має постійного місця роботи, не має стійких соціальних зв`язків, достатніх, на думку слідчого судді, для усунення ризику переховування від слідства.
Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик залишення ним місця проживання в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілого, шляхом здійснення фізичного чи психологічного тиску, слідчий суддя вважає обґрунтованою наявність заявленого ризику. Таким чином, слідчий суддя вважає реальними ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні або вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи вищевикладені обставини та встановлену слідчим суддею ступінь ризиків та характеризуючи обставин, ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків та, в даному конкретному випадку, відповідає інтересам суспільства. При цьому, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень, застосування іншого більш, більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, на думку слідчого судді є недостатніми для запобігання зазначеним ризикам з урахуванням ступеня встановлених ризиків та характеризуючи матеріалів стосовно підозрюваного.
Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.
На підставі викладеного, враховуючи дані щодо особи підозрюваного на підставі п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вбачає підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід відносно ОСОБА_5 буде недостатнім для запобігання ризикам, які наведені слідчим і прокурором.
Разом з тим, відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, корисливий мотив, матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у якому він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме у розмірі 124 040 грн., встановленої станом на 01 січня поточного року, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, українцю, уродженцю м. Кам`янка, Дніпропетровської області, із середньою освітою, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 діб, тобто до 10 грудня 2022 року (включно).
Одночасно визначити розмір застави для ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 20 * 2481 гривень = 49 620 гривень (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять гривень) 00 копійок.
Отримувач ТУ ДСА України в Київській області, код отримувача (код ЄДРПОУ) 26268119, банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ, рахунок отримувача UA0018661.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на зазначений рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор».
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державна установа Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільненняОСОБА_5 , з-під варти, якщо відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання даного підозрюваного під вартою, та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;
- не відлучається із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками;
- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів, і закінчується 10 грудня 2022 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали суду проголошено 14 жовтня 2022 року о 15 годиі 35 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1