Справа № 161/9663/22
Провадження № 1-кс/161/3963/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Луцьк 15 серпня 2022 року
Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на дії начальника СУ ГУНП у Волинській області, що проявилась у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до Луцького міськрайонного суду зі скаргою на дії начальника СУ ГУНП Волинській області, що проявилась у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Скаргу мотивує тим, що він 20.07.2022 року звернувся до начальника СУ ГУНП у Волинській області з заявою в рамках ст.214 КПК України та повідомив про дії, які мають ознаки кримінального правопорушення, однак дані відомості в 24 годинний термін не були внесені і досудове розслідування не розпочато. В зв`язку з викладеним, просить зобов`язати начальника СУ ГУНП Волинській області, внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, згідно заяви, розпочати досудове розслідування.

В судове засідання скаржник не з`явився, однак як вбачається із змісту скарги, останній просить розглянути скаргу у його відсутності, також не з`явився представник скаржника - адвокат ОСОБА_4 будучи належним чином повідомленим про місце, день та час розгляду скарги.

В судове засідання представник ГУНП у Волинській області не з`явився, хоча повідомлявся про час і місце розгляду скарги, а тому слідчий суддя приходить до висновку про розгляд скарги на підставі долучених до неї матеріалів.
Згідно ч.3 ст.306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши думку скаржниці, дослідивши матеріали скарги та додані документи (в тому числі заяву про злочин від 20.07.2022), суд вважає, що дана скарга до задоволення не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Системний аналіз положень ст.ст.214,303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися заявою про вчинення кримінального правопорушення та такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах та повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо в заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатись такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

На даний час відомості за заявою ОСОБА_3 від 20.07.2022 року не внесено.

Разом з цим, дослідивши зміст повідомлення ОСОБА_3 , який датований - 20.07.2022 року слідчий суддя дійшов висновку, що воно не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення кримінального правопорушення.
Доводи заявника ґрунтуються на суб`єктивній оцінці та ставленні до зазначених у заяві про вчинення кримінального правопорушення обставин, та не містять конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, які б давали підстави для кваліфікації дій за відповідною статтею ККУ.
Оцінивши обставини справи, суд вважає, що правильним є висновок щодо відсутності підстав для внесення відомостей до ЄРДР за вказаною заявою, оскільки в даній заяві не наведено формальних ознак злочину, які заявник вважає вчиненим.

Відповідно до ст. 214 КПК України відомості про особу та попередню кваліфікацію її дій вносяться до ЄРДР слідчим, дізнавачем або прокурором. Отже скаржнику не належить право на порушення кримінальної справи проти певної особи, в тому числі і внесення відомостей до ЄРДР щодо вчинення злочину певною особою, а також у нього відсутнє право на реєстрацію повідомлення про злочин за бажаною ним кваліфікацією дій особи за диспозицією КК України, оскільки право на кримінально-правове переслідування конкретної третьої особи із обраною самостійно кваліфікацією скаржнику не гарантується положеннями Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод людини. Кримінально-правова кваліфікація обставин вчинення злочину особою є підставою для оголошення про підозру і здійснюється виключно в порядку ст. 22 КПК України органом досудового розслідування.

Відповідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. Одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, оскільки повідомлення ОСОБА_3 від 20.07.2022 про кримінальне правопорушення не містить достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність у діях певних осіб ознак кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що невнесення відомостей посадовою особою ГУНП у Волинській області за її повідомленням не є протиправним, а тому у задоволенні скарги слід відмовити, внаслідок безпідставності.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст.303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на дії начальника СУ ГУНП у Волинській області, що проявилась у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення після отримання заяви про кримінальне правопорушення відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області згідно Рішення Конституційного Суду України № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Слідчий суддя ОСОБА_1