Зіньківський районний суд Полтавській області
_________________________________________________________________________________
Справа № 530/1560/21
Номер провадження 1-кс/530/418/21

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.10.2021 р. м.Зіньків

Слідчий суддя Зіньківського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 яке погоджене із в.о. начальника Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000270 від 12.10.2021 року за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.240 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
Матеріали досудового розслідування, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000270 від 12.10.2021 року за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.240 КК України.

Слідчий СВ ВП № 4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старший лейтеннт поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Зіньківського районного суду Полтавської області із вищевказаним клопотанням, погодженим із в.о. начальника Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_4 ..
Заявлене клопотання слідчий мотивує тим, що 12.10.2021 року до чергової частини ВП № 4 надійшло телефонне повідомлення від ДОП СП ВП №4 ОСОБА_5 про те, що

ним під час патрулювання поблизу с.Першотравневе, Полтавського району, Полтавської області в Храпачевому яру виявлено невідому особу, яка без відповідних документів здійснювала видобування глини.

Відомості по даному факту 22.05.2021 внесено до ЄРДР за № 0000270 за ч.2 ст. 240 КК України.

12.10.2021 в ході огляду місця події земельної ділянки кадастровий номер :00:009:0051, яка розташована поблизу с.Кругле Полтавського району Полтавської області було оглянуто частину вказаної земельної ділянки де виявлено кар`єр поблизу якого розташований лісовий масив. В ході огляду кар`єру було виявлено дванадцять мішків білого кольору, поблизу яких знаходився ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході подальшого огляду з письмового дозволу ОСОБА_6 було оглянуто вказані мішки, які було наповнено частково в яких знаходилася грунтово-піщана суміш зовні схожа на глину. При цьому було відібрано три зразки вказаної суміші з мішків, які поміщено до пакету та в подальшому було опечатано та вилучено до ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області. В ході подальшого огляду також було оглянуто штикову лопату на якій малися залишки грунтово-піщаної суміші зовні схожої на глину та пластикове відро чорного кольору в якому малися п`ять пустих мішків білого кольору, які було опечатано та вилучено до ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області. При подальшому огляді в місці виявлення мішків з речовиною було виявлено в грунті яму розміром близько 1м*0,5 м. та глибиною близько 40 см. з якої було відібрано зразок грунтово-піщаної суміші зовні схожої на глину та поміщено до пакету, який було опечатано биркою та вилучено до ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

В ході вказаного огляду було здійснено зважування мішків з грунтово-піщаної суміші зовні схожої на глину в м.Зіньків на електронних вагах, загальна вага вказаної суміші становила 220 кг..

Вказані дванадцять мішків з грунтово-піщаною сумішшю зовні схожою на глину загальною вагою 220 кг, штикова лопата, п`ять пустих мішків білого кольору, зразки грунтово-піщаної суміші зовні схожої на глину відібраної з трьох мішків та з ями виявленої на місці події було визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженні.

12.10.2021 за даним фактом внесені відповідні відомості до ЄРДР та розпочато кримінальне провадження за № 0000270 за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.240 КК України.
Вказані дванадцять мішків з грунтово-піщаною сумішшю зовні схожою на глину загальною вагою 220 кг, штикова лопата, п`ять пустих мішків білого кольору, зразки грунтово-піщаної суміші зовні схожої на глину відібраної з трьох мішків та з ями виявленої на місці події було визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженні.
Беручи до уваги, що 12.10.2021 слідчим слідчого відділення відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській старшим лейтенантом поліції області ОСОБА_7 , без ухвали слідчого судді, поблизу с.Кругле, Полтавського району, Полтавської області було проведено огляд частини земельної ділянки кадастровий номер :00:009:0051 в ході якого було виявлено та вилучено до ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області дванадцять мішків з грунтово-піщаною сумішшю зовні схожою на глину загальною вагою 220 кг, штикову лопату, п`ять пустих мішків білого кольору, зразки грунтово-піщаної суміші зовні схожої на глину відібраної з трьох мішків та зразок грунтово-піщаної суміші зовні схожої на глину відібраної з ями виявленої на місці події, які в подальшому вилучено до відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області в м.Зіньків вул.Воздвиженська, 28, Полтавської області та які можуть бути використано як докази у кримінальному провадженні, а також з метою забезпечення їх від приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування та передачі є потреба звернутися з клопотанням до слідчого судді про накладення арешту на вказані речі та речовини.
З метою накладення арешту на вилучені під час проведення огляду місця події речі та частково наповнені мішки з грунтово-піщаною сумішшю зовні схожою на глину, зразки грунтово-піщаної суміші зовні схожою на глину по даному кримінальному провадженні та у відповідності до ч.5 ст.171 КПК України 13.10.2021 року до Зіньківського районного суду Полтавської області за погодженням з в.о. начальника Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_4 було направлено клопотання про накладення арешту на вище зазначене майно.
13.10.2021 року слідчим суддею Зіньківського районного суду Полтавської області було постановлено ухвалу № 530/1560/21 про повернення клопотання слідчого СВ ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області про арешт майна для усунення недоліків, яку 18.10.2021 було офіційно направлено до Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури.
Відповідно ухвали слідчого судді Зіньківського районного суду Полтавської області встановлено, що слідчим не ідентифіковано грунтово-пішану суміш зовні схожу на глину, що знаходиться у мішках, не визначено розмір заподіяних збитків та кому саме.
З метою встановлення власника, користувача даних корисних копалин за вихідним № 6687/115/120/06-2021 від 19.10.2021 року було направлено запит в.о. генерального директора ДЕРЖАВНОГО НАУКОВО-ВИРОБНИЧОГО ПІДПРИЄМСТВА «ДЕРЖАВНИЙ ІНФОРМАЦІЙНИЙ ГЕОЛОГІЧНИЙ ФОНД УКРАЇНИ» однак відповіді по даний час отримано не було.
В судовому засіданні слідчий клопотання про накладення арешту на майно підтримав, просив його задовільнити. Вивчивши наявні матеріали, якими слідчий обґрунтовує заявлене клопотання, заслухавши слідчого, дослідивши додані до клопотання матеріали, приходжу до висновку, що заявлене клопотання не підлягає до задоволення з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом або знаряддям злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, частиною 1 якої визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Вимоги до змісту клопотання про накладення арешту на майно та строків його подання до суду визначені ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано до слідчого судді, суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчим суддею встановлено, що звертаючись з клопотанням про накладення арешту на майно, яке оглянуте 12.10.2021 року слідчим не дотримано вимоги ст. 171 КПК України.
Відповідно до положень ст. 9 цього Кодексу, під час кримінального провадження слідчий зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу та інших актів законодавства (принцип законності). При цьому, слідчий зобов`язаний (а не має право) всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Разом з цим, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами (ст.22 КПК України).
За нормами ст.40 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких, зокрема, слідчий суддя встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ч.1ст.84 КПК України).
Належними є докази, які прямо або непрямо підтверджують існування чи відсутність інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів (ст.85 КПК України).
Слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожен доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення (ч.1ст.94 КПК України).
Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Частиною 3 ст.132 КПК України встановлено перелік обставин, які повинен довести слідчий, прокурор з метою необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Відповідно до ч.5 цієї статті, сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на вони посилаються під час розгляду питання про застосування заходів кримінального провадження.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. За своєю юридичною суттю та змістом, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, та відповідно до п.3 даної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме: речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Сукупність досліджених матеріалів клопотання про накладення арешту на майно дає підстави вважати, що слідчим відповідно до ч.2 ст.171 КПК України не доведено: 1) підстави та мету відповідно до положень ст.170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати.
Згідно з ч. 2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Як було встановлено в судовому засіданні ухвалою слідчого судді Зіньківського районного суду Полтавської області від 13.10.2021 року клопотання слідчого СВ ВП № 4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, подане в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000270 від 12.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.240 КК України було повернуто прокурору Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури та встановлено строк в 72 години для усунення недоліків, з моменту отримання ухвали суду. Проте, всупереч п.2, п.3 ч. 2 ст. 170 КПК України, ухвала слідчого судді не виконана, недоліки не усунено, слідчим не ідентифікованоґрунтово-піщану суміш зовні схожу на глину, що знаходиться у мішках, не визначено розмір заподіяних збитків та кому саме їх заподіяно.
Відповідно до протоколу огляду місця події від 12.10.2021 року встановлено, що зважування мішків з грунтово-піщаною сумішшю проводилося на електронних вагах і загальна вага даної суміші становить 220 кг. Суд критично відноситься до вказаного в протоколі зважування суміші, так як від загальної ваги суміші не віднято вагу пустих мішків. Крім того в рапорті про злочин вказано, що дільничий, заявник ОСОБА_8 виявив Гудиму, який в районі Храпачевого яру видобував глину, складаючи в мішки, але в протоколі огляду, даний праіцівник поліції, як учасник слідчої дії, не зазначений (а.с.8,10-11).
Відповідно до клопотання вказано, що 12.10.2021 в ході огляду місця події земельної ділянки кадастровий номер :00:009:0051, яка розташована поблизу с.Кругле Полтавського району Полтавської області було оглянуто частину вказаної земельної ділянки де виявлено кар`єр поблизу якого розташований лісовий масив.

Відповідно до матеріалів клопотання та опису документів на день розгляду клопотання слідчий не встановив кому належить земельна ділянка кадастровий номер :00:009:0051, яка розташована поблизу с.Кругле Полтавського району Полтавської області, на дані якої він посилається у своєму клопотанні, що вказує на те, що слідчий безвідповідально поставився до виконання ухвали Зіньківського районного суду Полтавської області та знехтував вимогами, які були зазначені в ухвалі суду.

В зв"язку з викладеним, не зрозуміло який саме об`єм ґрунтово-піщаної суміші зовні схожої на глину знаходиться у мішках, на які слідчий просить накласти арешт, не визначено розмір заподіяних збитків, не встановлено, кому саме належить ґрунтово-піщана суміш зовні схожа на глину.
Відповідно до ст. 13 Конституції україни зазначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.
Слідчим не надано доказів, а саме технічної документації по розподілу земель між землеволодільцями та землекористувачами, кому належить запитувана територія, підтверджуючі документи на власність або користування, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що визнання ґрунтово-піщаної суміші зовні схожої на глину речовим доказом в цьому кримінальному провадженні, само по собі, не може бути достатньою підставою для накладення арешту на це майно.
Враховуючи вищевикладене слідчий суддя вважає що клопотання слідчого СВ ВП № 4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000270 від 12.10.2021 року за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.240 КК України, задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131,132,172,173, 369-372,395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП № 4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000270 від 12.10.2021 року за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.240 КК України відмовити.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору, ОСОБА_6 ..
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Зіньківського районного суду
Полтавської області ОСОБА_1