Єдиний унікальний номер: 366/511/21
Провадження № 1-кп/366/130/21
УХВАЛА
14 грудня 2021 року смт. Іванків

Іванківський районний суд Київської області в складі:
головуючого - судді: ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: ОСОБА_2 ,
прокурора: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
захисника: ОСОБА_5 ,
обвинуваченого: ОСОБА_6 ,
розглянувши в залі суду смт. Іванків у судовому засіданні клопотання прокурора про продовження міри запобіжного заходу ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст.186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Іванківського районного суду Київської області перебуває вказане кримінальне провадження.
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, з посиланням на те, що строк дії ухвали слідчого судді Іванківського районного суду від 11.03.2021 року, якою ОСОБА_6 обрано міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою, закінчується 19.12.2021 року, та залишилися існувати ті підстави і ризики, в зв`язку з якими обвинуваченому раніше було обрано вказаний запобіжний захід.
Обвинувачений ОСОБА_6 при вирішенні даного клопотання, зазначив, що підстави для обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмінити, оскільки він хоче працювати, щоб відшкодувати завдану шкоду та виправити ситуацію.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та просив обрати більш м`який запобіжний захід.
Розглянувши клопотання прокурора, заслухавши думки інших учасників процесу, суд при вирішенні питання щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу виходить з наступного.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом запобіжного заходу зі спливу строку 60 днів у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченого главою 18 чинного КПК.
Враховуючи ризики передбачені п.1, п.4, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, та згідно з ч.1 ст.183 цього ж Кодексу тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам переховування від суду та (або) перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі №511-550/0/4-13 від 4 квітня 2013 року "Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України", при вирішенні питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою судам належить враховувати тяжкість покарання, що загрожує їм, та наявність або відсутність у них постійного місця проживання тощо.
Встановлено, що ОСОБА_6 будучи обвинуваченим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.186 КК України, за які законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, будучи раніше неодноразово судимим за вчинення тяжких злочинів, залишаючись на волі може вчиняти ряд нових злочинів, може ухилятись від суду та слідства, що свідчить про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, та дає підстави для продовження ОСОБА_6 строку тримання під вартою.
Ці обставини в сукупності свідчать про наявність ризиків, що під впливом тяжкості покарань, які загрожують обвинуваченому, він буде переховуватись від суду та у такий спосіб перешкоджатиме розгляду кримінального провадження, або впливати на потерпілу. Тому суд враховує данні ризики.
Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вище зазначеним ризикам.
Обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід з урахуванням його тривалості на даний час не виходить за межі розумного строку, відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінуються, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню обвинуваченого від суду, ризики щодо цього є дійсними та триваючими.
Суд, з урахуванням конкретних обставин, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ у справі «Летельє проти Франції», вважає, що продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 є необхідним.
Приймаючи до уваги, що до спливу двомісячного строку з дня застосування судом запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 судове провадження не завершено, тому суд дійшов до переконання, що обвинуваченому належить продовжити тримання під вартою на 60 днів.
Керуючись ст.ст. 314 - 316 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Бузьке Вознесенського району Миколаївської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , з повною загальною середньою освітою, непрацюючого, раніше неодноразово судимого - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Датою закінчення дії ухвали вважати 12 лютого 2022 року включно.
Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою - в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1