Справа № 646/1076/21
№ провадження 1-кс/646/1648/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.08.2021 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001179,
ВСТАНОВИВ:

25 серпня 2021 року до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м.Харкова від 25.02.2021 у судовій справі № 646/1076/21, провадження № 1-кс/646/491/2021, в рамках кримінального провадження № 0001179, на майно, яке було вилучено в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме телефон марки айфон 7 imei НОМЕР_1 рожевого кольору, телефон марки нокиа imei НОМЕР_2 , яке належить ОСОБА_3 .

Клопотання обґрунтовано тим, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18 грудня 2020 року клопотання прокурора про арешт майна, яке було вилучено під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , задоволено. Визначено строк арешту електронних носіїв інформації, мобільних телефонів два місяці, тобто до 18.02.2021 включно, після чого вказане майно має бути повернуто власникам. 17.02.2021 прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_5 винесено постанову про зміну територіальної підслідності у кримінальному провадженні № 0001179 від 29.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, визначивши її за слідчим відділенням відділу поліції №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25.02.2021 задоволено клопотання прокурора та накладено арешт на майно, яке було вилучено в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 . Вважає, що на сьогоднішній день відпала необхідність в арешті майна і арешт підлягає скасуванню. Крім того, у органу досудового розслідування було достатньо часу для дослідження вищевказаного речового доказу.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 25.08.2021, зазначене клопотання було передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

У судове засідання представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 не з`явився, однак надав через канцелярію суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Прокурор ОСОБА_6 , який входить до групи процесуальних керівників у кримінальному провадженні, для участі у розгляді клопотання не прибув, однак через канцелярію суду надав заяву про розгляд клопотання без його участі, при цьому зазначив, що проти скасування арешту вищевказаного майна не заперечує.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Вивчивши клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Однією із засад кримінального провадження, закріплених у статті 7 КПК України, є змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Частини 1, 2, 6 ст. 22 КПК України передбачають, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.12.2020 клопотання прокурора про накладення арешту на вищезазначене майно задоволено. Майно відповідає встановленим у ст. 98 КПК України критеріям для речових доказів, які зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Визначено строк арешту електронних носіїв інформації, мобільних телефонів два місяці, тобто до 18.02.2021 включно, після чого вказане майно має бути повернуто власникам.

Зі змісту вказаної ухвали вбачається, у кримінальному провадженні № 0001179 від 29.09.2020 розслідуються обставини за фактом звернення до СУ ГУНП в Харківській області гр. ОСОБА_7 щодо незаконної діяльності невстановлених осіб, які протягом 2019-2020 рр. на території м. Харкова під виглядом працівників різних банків, зловживаючи довірою громадян, вчиняють шахрайські дії, спрямовані на протиправне заволодіння грошовими коштами останніх з банківських рахунків у великих розмірах. Правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 3 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25.02.2021 накладено арешт на вищезазначене майно.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, крім іншого, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Частиною 1 ст. 100 КПК України встановлено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Статтею 16 КПК України передбачено недоторканість права власності як одну із засад кримінального провадження. Цією нормою передбачено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Із змісту вищезазначених норм убачається, що захист прав власника чи законного володільця майна, яке має значення для кримінального провадження, є пріоритетним, і ступінь втручання у право власності особи має бути співмірним потребам досудового розслідування.

За таких обставин, враховуючи, що сторона обвинувачення не заперечує проти скасування арешту, що в свою чергу є підтвердженням того, що в подальшому відпала потреба в накладення арешту, з урахуванням принципу змагальності у кримінальному провадженні, слідчий суддя вбачає підстави для задоволення клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 та скасування арешту, накладеного на телефон марки айфон 7 imei НОМЕР_1 рожевого кольору, телефон марки нокиа imei НОМЕР_2 .

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7-9, 16, 22, 26, 131-132, 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м.Харкова від 25.02.2021 у судовій справі № 646/1076/21, провадження № 1-кс/646/491/2021, в рамках кримінального провадження № 0001179, на майно, яке було вилучено в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме телефон марки айфон 7 imei НОМЕР_1 рожевого кольору, телефон марки нокиа imei НОМЕР_2 , яке належить ОСОБА_3 .
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали складено 28 серпня 2021 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1