печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 серпня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000715 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України,
В С Т А Н О В И В:
19.08.2021 до провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000715.
Клопотання обґрунтовано тим, що як встановлено досудовим розслідуванням, впродовж 2019-2020 років посадові особи низки товариств, за попередньою змовою між собою, діючи умисно, з корисливих мотивів, з використанням підконтрольних суб`єктів господарювання замовників послуг транспортування в особі ТОВ «Альфаенерго» (код 37401908), ТОВ «Рутенська паливно-енергетична компанія» (код 37401913), ТОВ «Укрнафтагазенерго» (код 30677120), ТОВ «ГК «Черкаси-Газ» (код 38843087), протиправним шляхом сформували негативний небаланс в обсязі 8,1 млн м куб природного газу, який за відсутності прав власності реалізували споживачам.
Як зазначає прокурор у своєму клопотанні, у подальшому, вказані особи звернули в готівку отримані кошти шляхом проведення безтоварних операцій щодо закупівлі природного газу та інших послуг з пов`язаними суб`єктами господарювання ТОВ «НГДК «Кумран» (код 36124667), ТОВ «Газпостач-Черкаси» (код 36619059), ТОВ «НГК «Альфа» (код 37334018), ПП «КСВ Інтернешнл» (код 37177505) та ін., а також операцій, які не підлягають оподаткуванню (надання позики, фінансової допомоги, переведення боргу, поруки тощо), після чого здійснили їх привласнення. Внаслідок таких дій ТОВ «Оператор ГТС України» та АТ «Укртрансгаз» завдано матеріальні збитки на суму понад 55 млн грн.
Прокурор посилається на те, що у ході слідства встановлено розбіжність по операціям із реалізації ТОВ «ГК «Черкаси-Газ» природного газу у 2019-2020 роках. Так, згідно податкових декларацій об`єм природного газу по реалізації якого зареєстровані податкові накладні становить 10 796,485 тис м куб, а фактично передано кінцевим споживачам згідно балансів Оператора ГТС 8 091,247 тис м куб. Негативний небаланс ТОВ «ГК «Черкаси-Газ» за 2020 рік перед ТОВ «Оператор ГТС України» склав 1 842,892 тис м куб природного газу.
Зі змісту клопотання вбачається, що впродовж 2019-2020 років ТОВ «ГК «Черкаси-Газ» провело ряд безтоварних операцій під виглядом закупівлі природного газу з ТОВ «Альфаенерго», ТОВ «Укрнафтагазенерго» та ТОВ «Газпостач-Черкаси» у загальному обсязі 8 695,037 тис м куб. Крім того, у період з 30.08.2019 по 17.03.2020 ТОВ «ГК «Черкаси-Газ» провело безтоварні операції по закупівлі послуг у ТОВ «НГК «Альфа», які пов`язані з орендою рухомого майна. Вартість таких послуг склала 456 076,8 грн. При цьому, за 2019 рік негативний небаланс ТОВ «Альфаенерго» перед АТ «Укртрансгаз» становив 3 363 тис м куб природного газу, за 2020 рік перед ТОВ «Оператор ГТС України» - 92 тис м куб. Також, за 2020 рік негативний небаланс ТОВ «Укрнафтагазенерго» перед ТОВ «Оператор ГТС України» становив 276, 663 тис м куб. Далі, впродовж 2019-2020 років ТОВ «Альфаенерго» виводило у «тіньовий» неконтрольований державою обіг незаконно отримані кошти шляхом проведення безтоварних операцій під виглядом закупівлі природного газу з ТОВ «Укрнафтагазенерго», ТОВ «Євро-Енергогаз» (код 36136028), ТОВ «ДТЕК Трейдінг» (код 36511938), ТОВ «Рутенська паливно-енергетична компанія», ТОВ «ІЕК «М2» (код 40888127) та ТОВ «Фортекс Енерджі» (код 41735928) у загальному обсязі 7 587, 994 тис м куб. Крім того, згідно договорів №№ 23/08-2018 від 23.08.2018, 07/09-2018ФД від 07.09.2018, 25/10-2018 від 25.10.2019, 22/02-2019ФД від 22.08.2019 ТОВ «Альфаенерго» провело ряд операцій з ТОВ «Газпостач-Черкаси», які не підлягають оподаткуванню, у тому числі повернення поворотної фінансової допомоги. Загальна сума таких операцій становила понад 5 млн грн.
Також прокурор вказує, що впродовж 2019-2020 років ТОВ «Укрнафтагазенерго» виводило у «тіньовий» неконтрольований державою обіг незаконно отримані кошти шляхом проведення безтоварних операцій під виглядом закупівлі природного газу з ТОВ «Альфаенерго» в обсязі 291, 542 тис м куб вартістю понад 2 млн грн, а також шляхом проведення операцій, які не підлягають оподаткуванню, у тому числі повернення поворотної фінансової допомоги ТОВ «Газпостач-Черкаси» згідно договорів №№ 09/-У-2018ФД від 04.12.2018, 01/-У-2019ФД від 20.02.2019.
Крім цього, відповідно до клопотання, впродовж 2019-2020 років ТОВ «Газпостач-Черкаси» виводило у «тіньовий» неконтрольований державою обіг незаконно отримані кошти шляхом проведення безтоварних операцій під виглядом закупівлі природного газу з ТОВ «Альфаенерго» в обсязі 360, 117 тис м куб вартістю понад 2,1 млн грн, а також шляхом проведення операцій, які не підлягають оподаткуванню, у тому числі наступних: надання зворотної безвідсоткової фінансової допомоги ОСОБА_4 на суму понад 1 млн грн згідно договорів позики №№ 2 від 10.01.2019, 22 від 12.02.2019; переведення боргу ОСОБА_5 на суму понад 1,7 млн грн згідно договору № 18-10/18 від 18.10.2018; поруки за природний газ ТОВ «Енергетична нафтогазова компанія» згідно договору № 394 від 30.10.2018; надання поворотної фінансової допомоги ТОВ «НГК «Альфа», ТОВ «Укрнафтагазенерго», ТОВ «НГДК «Кумран» та ТОВ «Рутенська паливно-енергетична компанія» згідно відповідних договорів. Після легалізації коштів, здійсненої шляхом проведення вищевказаних операцій, зазначені кошти були звернуті в готівкову форму та розподілені між учасниками оборудки.
Крім того, прокурор у клопотанні зазначає, що упродовж 2019-2020 років ТОВ «Рутенська паливно-енергетична компанія» виводило у «тіньовий» неконтрольований державою обіг незаконно отримані кошти шляхом проведення безтоварних операцій під виглядом закупівлі природного газу з ТОВ «Укрнафтагазенерго», ТОВ «Євро-Енергогаз» та ТОВ «Д.Трейдінг» (код 42751799) в обсязі 1 787, 57 тис м куб При цьому, за 2019 рік негативний небаланс ТОВ «Рутенська паливно-енергетична компанія» перед АТ «Укртрансзгаз» склав 814 тис м куб природного газу, за 2020 рік перед ТОВ «Оператор ГТС України» - 1 839 тис м куб.
Таким чином, сторона обвинувачення вважає, що посадові особи низки товариств привласнили чуже майно в особливо великих розмірах, після чого вчинили фінансові операції із коштами, одержаними внаслідок суспільно небезпечного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів та вчинили дії, спрямовані на приховування зазначених коштів в особливо великих розмірах.
Так, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06.08.2021 надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання власника ТОВ «Рутенська паливно-енергетична компанія», керівника ТОВ «Укрнафтагазенерго» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та керівника ТОВ «ГК «Черкаси-Газ» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення якого 17.08.2021 вилучено майно, у тому числі таке, що не передбачене ухвалою суду про надання дозволу на проведення обшуку, однак має значення для встановлення істини по кримінальному провадженню. Цього ж дня вищевказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
З огляду на викладене, на переконання прокурора, з урахуванням того, що вказані речі визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні внаслідок їх відповідності критеріям, визначеним статтями 98, 167, 170 КПК України, натомість незастосування арешту може призвести до приховування майна, його пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, а тому з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
В судове засідання прокурор не з`явився. До суду надійшла заява прокурора, в якій останній просить розглядати клопотання за його відсутності, клопотання підтримує та просить його задовольнити в повному обсязі.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено, що неприбуття учасників судового розгляду у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 цього Кодексу, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи у суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки представника сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності осіб, що не з`явились.
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.
З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000715 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України.
17.08.2021 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06.08.2021 проведено обшук за місцем проживання власника ТОВ «Рутенська паливно-енергетична компанія», керівника ТОВ «Укрнафтагазенерго» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та керівника ТОВ «ГК «Черкаси-Газ» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено, серед іншого:

ноутбук сірого кольору марки «Apple» SN89271YU8YB із зарядним пристроєм до нього;
мобільний телефон марки «Apple» IMEI: НОМЕР_1 ;
мобільний телефон чорного кольору марки «Black Berry»;
мобільний телефон чорного кольору марки «Tecno»;
виписки по руху коштів ТОВ «ГК «Черкаси-Газ», ТОВ «РПЕК», ТОВ «Альфаенерго» на 45 арк.;
заяви на переказ готівки за 2020 рік у кількості 12 штук;
планшет сірого кольору марки «Apple» serial F4KJB63F19P;
планшет чорного кольору марки «Asus Nexus», флеш-накопичувач чорного кольору у вигляді браслету із емблемою «Lays»;
флеш-накопичувач марки «Lexar» із наліпкою «Туркмения»;
флеш-накопичувач чорного кольору;
флеш-накопичувач марки «Transcend» об`ємом 4GB;
флеш-накопичувач SD HC Visiondrive об`ємом 4GB;
чорнові записи на 13 арк.;
оригінал договору банківського вкладу №0.822.0220. ЮО_Д від 12.02.2020 на 4 арк.;
роздруківка із зазначеннями призначення платежу та рахунків кореспондентів на 3 арк.;
жорсткий диск темного кольору із надписом «PORSCHE DESIGN» SN:0506ZAMA.
17.08.2021 постановою слідчого групи слідчих Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 вказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Майнові права захищаються в Україні, як Конституцією, так і іншими нормативно-правовими актами. Зокрема частинами 1 і 5 статті 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути позбавлений права власності. Право власності є непорушним.
Разом з цим, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченим цим Кодексом.
Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частина 2 ст. 168 цього Кодексу передбачає, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися, серед іншого, під час обшуку, огляду, оскільки відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукування в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Абзац 2 ч. 5 ст. 171 КПК України передбачає, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Згідно ч. 10 ст. 170 цього Кодексу арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Такий арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 642 цього Кодексу, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особа. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.
Таким чином, визначальною юридичною ознакою речового доказу є можливість використання його як матеріального носія інформації щодо обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні згідно з ч. 1 ст. 91 КПК України.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Матеріали клопотання свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, оскільки має відношення до кримінального провадження, і таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, а тому, внаслідок доведеності існування ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, наявні підстави для накладення арешту з тимчасовим позбавленням права на розпорядження майном будь-кому і будь-яким чином з метою збереження речових доказів задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.
Втручання держави в даному випадку є виправданим, оскільки, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, здійснюється на підставі закону, з метою задоволення суспільного інтересу, з дотриманням принципів пропорційності та справедливої рівноваги, є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження, а обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту, з огляду на що слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
Керуючись ст. 41 Конституції України, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статтями 98, 100, 107, 131, 132, 167 173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 задовольнити.
Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні №0000715, вилучене в ході проведення 17.08.2021 обшуку за місцем проживання власника ТОВ «Рутенська паливно-енергетична компанія», керівника ТОВ «Укрнафтагазенерго» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та керівника ТОВ «ГК «Черкаси-Газ» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

ноутбук сірого кольору марки «Apple» SN89271YU8YB із зарядним пристроєм до нього;
мобільний телефон марки «Apple» IMEI: НОМЕР_1 ;
мобільний телефон чорного кольору марки «Black Berry»;
мобільний телефон чорного кольору марки «Tecno»;
виписки по руху коштів ТОВ «ГК «Черкаси-Газ», ТОВ «РПЕК», ТОВ «Альфаенерго» на 45 арк.;
заяви на переказ готівки за 2020 рік у кількості 12 штук;
планшет сірого кольору марки «Apple» serial F4KJB63F19P;
планшет чорного кольору марки «Asus Nexus», флеш-накопичувач чорного кольору у вигляді браслету із емблемою «Lays»;
флеш-накопичувач марки «Lexar» із наліпкою «Туркмения»;
флеш-накопичувач чорного кольору;
флеш-накопичувач марки «Transcend» об`ємом 4GB;
флеш-накопичувач SD HC Visiondrive об`ємом 4GB;
чорнові записи на 13 арк.;
оригінал договору банківського вкладу №0.822.0220. ЮО_Д від 12.02.2020 на 4 арк.;
роздруківка із зазначеннями призначення платежу та рахунків кореспондентів на 3 арк.;
жорсткий диск темного кольору із надписом «PORSCHE DESIGN» SN:0506ZAMA.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1