Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.12.2021 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:
головуючого-судді: ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: ОСОБА_3 ,
обвинуваченого: ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
потерпілої ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Києва, матеріали кримінального провадження №0001631 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.2 ст.186 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

01 листопада 2021 року до Подільського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001631 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.2 ст.186 КК України.
01 листопада 2021 року ухвалою суду призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 05 листопада 2021 року задоволено клопотання прокурора та обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 на строк до 03 січня 2022 року включно.
05 листопада 2021 року ухвалою суду призначено справу до судового розгляду.
20 грудня листопада 2021 року прокурор ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотаннями про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У своєму клопотанні та під час розгляду клопотання в суді зазначив, що на даний момент продовжують існувати ризики, які були підставою застосування запобіжних заходів раніше.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_8 заперечили проти задоволення клопотання та просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Захисник ОСОБА_8 також наголосив на тому, що заявлені прокурором ризики існують тільки на словах та жодним чином не підкріплені доказами.
Потерпіла ОСОБА_9 підтримала поицію прокурора.
Заслухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали клопотання суд приходить до наступних висновків.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченими покладених на них процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків.
Розглянувши клопотання, заслухавши прокурора, потерпілу, обвинуваченого та його захисника, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Зокрема, ризиком того, що обвинувачений можуть переховуватись від суду є те, що він, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.2 ст.186 КК України, може умисно переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі "Ілійков проти Болгарії" №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів .
Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Крім того ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину можуть вдатися до відповідних дій.
Злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років.
Також суд враховує, той факт, що обвинувачеий ОСОБА_4 раніше судимий, не одружений, на утриманні дітей немає, підтвердження того що він працевлаштований та працює не надав.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 3 роки.
Враховуючи характер інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 186 КК України, який є злочином проти власності, та те, що обвинувачений не має міцних соціальних зв`язків, які б стримували від ухилення від суду, суд вважає, що ризики, про які вказує прокурор, наявні.
Враховуючи особу обвинуваченого та спосіб вчинення кримінального правопорушення, суд вважає за необхідне залишити раніше визначений розмір застави обвинуваченому ОСОБА_4 , як альтернативу тримання під вартою, без змін та продовжити йому строк тримання під вартою на 60 днів.
На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 183, 315 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 - задовольнити.
Продовжити дію існуючої міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 шляхом тримання під вартою в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 17 лютого 2022 року включно.
Визначений ОСОБА_7 , 27 лютого 1999 року, ухвалою суду від 05.11.2021 року розмір застави та умови звільнення, у разі внесення застави, залишити без змін.
Строк дії ухвали визначити по 17 лютого 2022 року включно або до постановлення нової ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу, або зміни обвинуваченому запобіжного заходу.
Копію ухвали направити у ДУ «Київський слідчий ізолятор» та вручити учасникам судового розгляду.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Подільську окружну прокуратуру міста Києва.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Повний текст ухвали складено та підписано 21 грудня 2021 року.

Суддя ОСОБА_10