Справа № 991/7058/21
Провадження 1-кс/991/7164/21
У Х В А Л А
іменем України

25 жовтня 2021 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
захисників адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
детектива ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_3 про проведення повторної комісійної судової товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0001981 від 21.06.2017; правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 209, ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України,
ВСТАНОВИЛА:

1. До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_3 про проведення повторної комісійної судової товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0001981 від 21.06.2017.
1.1. Захисник зазначає, що у провадженні слідчої групи детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ) перебуває кримінальне провадження № 0001981 від 21.06.2017 за підозрою колишнього начальника Департаменту вибухотехнічної служби Національної поліції України (далі ДВТС) ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 4 ст. 368 КК України, та засновника і директора ТОВ «Інтертрейд-Україна Лімітед» ОСОБА_8 - у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України. За версією органу досудового розслідування, начальник ДВТС ОСОБА_7 одержав від засновника та директора ТОВ «Інтертрейд-Україна Лімітед» ОСОБА_8 неправомірну вигоду у сумі 980 000 грн. за забезпечення закупівлі Головним управлінням Національної поліції України в Луганській області (далі ГУНП в Луганській області) у ТОВ «Інтертрейд-Україна Лімітед» вибухозахисного обладнання, а в період з 13.07.2017 по 04.08.2017 ОСОБА_7 легалізував 875 500 грн., одержаних, як неправомірна вигода за забезпечення закупівлі ГУНП в Луганській області вибухозахисного обладнання.
1.2. З матеріалів, які неодноразово додавалися стороною обвинувачення до клопотань про застосування запобіжного заходу у виді тримання від домашнім арештом та про продовження його строку, на думку органу досудового розслідування, обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, серед яких: висновки експертів за результатами проведення комісійних судово товарознавчих експертиз від 17.07.2018 та від 14.06.2019, висновками експертів за результатами проведення судово-економічної експертизи від 28.09.2018 та комісійної судово-економічної експертизи від 10.10.2019.
1.3. Захисник зазначає, що під час проведення комісійної судової товарознавчої експертизи (висновок від 17.07.2018) не було застосовано витратного та дохідного методичних підходів, а було використано порівняльний підхід за наданими матеріалами наявних пропозицій щодо продажу у мережі Інтернет. На думку адвоката, експертами визначено вартість вибухозахисного костюма EOD9 не у повній його комплектації, а окремих його частин без врахування методичного та дохідного методичного підходів. Саме тому таке дослідження не визначає вартості вибухозахисного костюма на території України в повній його комплектації, а лише сумарну вартість його частин за межами території України, визначену в національній валюті України, та відповідно не може точно визначити його вартість на території України.
1.4. Адвокат ОСОБА_3 стверджує, що висновок експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи від 28.09.2018 та висновок за результатами проведення комісійної економічної експертизи від 10.10.2019 проведені на підставі висновку комісійної судової товарознавчої експертизи від 17.07.2018, а висновок експертів за результатами проведення комісійної товарознавчої експертизи від 14.06.2019 є аналогічним до висновку від 17.07.2018.
1.5. Вважає, що з метою встановлення обставин, які мають значення для кримінального провадження, необхідне проведення повторної комісійної судової товарознавчої експертизи із застосуванням дохідного методичного та витратного методичних підходів, завданням якої буде визначення вартості вибухозахисного костюму EOD9, який був придбаний ГУНП в Луганській області відповідно до видаткової накладної № РН-0000006 від 16.12.2016, у повній його комплектації, як одного цілого, а не окремих його частин. При чому сторона захисту не може самостійно залучити експерта у зв`язку з тим, що вибухозахисний костюм EOD9 у повній його комплектації, який був придбаний ГУНП в Луганській області, знаходиться на зберіганні в органу досудового розслідування.
1.6. У зв`язку з цим захисник ОСОБА_3 просить призначити у кримінальному провадженні № 0001981 від 21.06.2017 повторну комісійну судову товарознавчу експертизу вибухозахисного костюму EOD9, який був придбаний ГУНП в Луганській області 19.12.2016, у повній його комплектації, проведення якої доручити експертам будь-якого філіалу Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за виключенням Київського науково-дослідного інституту судових експертиз або експертам іншої експертної установи на розсуд суду. На вирішення експерта просить поставити таке питання:
- Яка вартість вибухозахисного костюму EOD9 у повній його комплектації з захисною рукавичкою, системою охолодження BCS-4, захисним шоломом EOD9, захисним щитком EOD Visor BA, захисним забралом Visor Steel, системою комунікації HW-300 і телескопічним маніпулятором ТМ-600, який був придбаний ГУНП в Луганській області 19.12.2016, станом на 16.12.2016, як одного цілого, а не окремих його частин.
1.7. Також захисник просила зобов`язати детективів НАБУ, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001981 від 21.06.2017, для проведення повторної комісійної судової товарознавчої експертизи надати експертам вибухозахисний костюм EOD9 у повній його комплектації з захисною рукавичкою, системою охолодження BCS-4, захисним шоломом EOD9, захисним щитком EOD Visor BA, захисним забралом Visor Steel, системою комунікації HW-300 і телескопічним маніпулятором ТМ-600, який був придбаний ГУНП в Луганській області 19.12.2016, та оригінал висновку експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення комісійної судової товарознавчої експертизи від 17.07.2018.

2. В судовому засіданні учасники висловили такі позиції
2.1.Захисник ОСОБА_3 підтримала доводи клопотання. Вказала, що експертні висновки ґрунтуються лише на одному документі листі № 29/16-3537 від 05.05.2018 т.в.о. заступника Директора з фінансово-економічних питань Державного підприємства «Укроборонсервіс» ОСОБА_9 . В даному документі вказана вартість частин вибухозахисного костюму на території іншої держави з переведенням вартості у національну валюту, тобто дослідження було проведено на підставі додавання вартості частин костюму, а не безпосередньо костюму у його повній комплектації. За твердженням захисника, оскільки на території України вказаний товар не представлений, потрібно було застосувати витратний та дохідний методологічні підходи, саме тому висновок від 17.07.2018, складений лише з використанням порівняльного підходу, є не точним. Наголосила на тому, що зверталась з клопотанням про призначення експертизи безпосередньо до НАБУ, однак у його задоволенні було відмовлено, самостійно провести експертне дослідження сторона захисту не може, адже об`єкт дослідження перебуває у розпорядженні слідства.
2.2.Захисник ОСОБА_4 підтримав зазначені вище доводи. Наголосив на тому, що лише витратний підхід враховує всі складові вартості товару, а тому він мав бути використаний експертом. Захисник пояснив, що висновок експерта від 17.07.2018 говорить лише про те, що товар було продано вище закупівельної вартості, в той же час експертом не враховано, що вартість товару включає також витрати на розмитнення і транспортування товару, адміністративні витрати на утримання апарату підприємства, податки та розмір очікуваного прибутку від товару. За словами захисника, ТОВ «Інтертрейд-Україна Лімітед» є єдиним постачальником вибухозахисних костюмів, саме тому має можливість диктувати свою ціну товару. Враховуючи вказані доводи, просив задовольнити клопотання та призначити повторну експертизу.
2.3.Детектив ОСОБА_5 зазначив, що у межах вказаного кримінального провадження було проведено декілька експертиз. Результати цих експертиз були враховані у висновку від 10.10.2019, який є результатом попередніх досліджень, і при постановлені якого використовувались не лише висновок експертизи від 17.07.2018, а й інші матеріали, в тому числі, об`єкти дослідження. Наголосив, що сторона обвинувачення не визначає методологію для експерта, адже це є виключним повноваженням експерта. Орган досудового розслідування виконав належним чином всі дії, пов`язані із призначенням та забезпеченням виконання всіх експертиз. Детектив вважає, що у матеріалах кримінального провадження містяться інші докази, крім вказаних експертних висновків, які є доказами обґрунтованості підозри і були надані стороною обвинувачення при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_7 та продовження його дії. Крім того, детектив зазначив, що розмір збитків, визначений за результатом проведення вказаних стороною захисту експертних досліджень, не має жодного значення для встановлення обставин вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 4 ст. 368 КК України. Просив відмовити у задоволенні клопотання.
2.4.Прокурор ОСОБА_6 підтримав позицію детектива. Вказав, що у межах цього кримінального провадження не здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, адже матеріали за даним фактом були виділені в окреме провадження. На його думку, сторона захисту не пояснює, яке значення має проведення експертного дослідження щодо встановлення розміру збитків для встановлення обставин вчинення кримінальних правопорушень, які розслідуються у даному конкретному провадженні. Також наголосив на тому, що визначення методу дослідження є виключною прерогативою експерта, а тому сторони не можуть втручатись у його діяльність. Просив відмовити у задоволенні клопотання.

3.Заслухавши захисників, детектива та прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшла такого висновку.
3.1.Главою 20 КПК України проведення експертизи та залучення експерта віднесено до слідчих (розшукових) дій. Відповідно до частини другої ст. 223 КПК України підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети. Слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.
3.2.Частиною 1 статті 244 КПК України передбачено, що сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:
1)для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте
-сторона обвинувачення не залучила його або
-для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або
-існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;
2)сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.
3.3.Із цього вбачається, що експертиза за клопотанням захисту може призначатися слідчим суддею не в будь-якому випадку, коли сторона захисту вважає її необхідною, а лише за наявності передбачених законом умов, із яких формується предмет дослідження слідчим суддею при розгляді клопотання про призначення експертизи.
3.4.Із клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що ОСОБА_7 є підозрюваним у кримінальному провадженні № 0001981 від 21.06.2017. Відповідно до ст. 45 КПК України у кримінальному провадженні захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного. Отже, здійснюючи захист підозрюваного ОСОБА_7 , адвокат ОСОБА_3 є суб`єктом, який має право подавати клопотання про проведення експертизи у встановленому КПК України порядку.
3.5.Забезпечуючи підозрюваному право на захист (ст. 20 КПК України) та з огляду на принцип змагальності (ст. 22 КПК України), сторона захисту має рівні зі стороною обвинувачення права в питанні збирання доказів, подання клопотань, а також в реалізації процесуальних прав, передбачених КПК України. Слідчий суддя, в свою чергу, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
3.6.У відповідності до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Відповідно до статті 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
3.7.Отже, вирішуючи питання про призначення експертизи, слідчий суддя, в першу чергу, має встановити, чи наявні встановлені ст. 244 КПК України підстави призначення такої експертизи слідчим суддею. У межах даної судової справи порушується питання про призначення повторної комісійної судової товарознавчої експертизи.
3.8.Експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи (п. 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5). Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
3.9.У матеріалах клопотання міститься Висновок експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення комісійної судової товарознавчої експертизи № 25023/17-53/12591/18-54/15059-15065/18-53/15066-15072/18-54 від 17.07.2018, проведеної на підставі постанови старшого слідчого в особливо важливих справах другого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_10 від 07.12.2017. Разом з постановою було надано об`єкти дослідження: костюм EOD9, оливкового кольору 2 комплекти; захисні рукавички, розмір 9 2 пари; система кондиціонування BCS-4 2 комплекти; сталевий захисний щиток «Visor Steel» 2 комплекти; телескопічний маніпулятор ТМ-600 2 комплекти; захисний щиток EOD 9 BA Visor 2 комплекти; захисний шолом EOD 9А 2 комплекти. Після уточнення питань на вирішення експертизи поставлені питання: «Яка вартість станом на 16.12.2016 та 30.10.2017 об`єктів наданих на дослідження як на території України, так і за її межами? Яке найменування та призначення кожного з об`єктів дослідження? Яким підприємством і коли вготовлено товари?». В подальшому слідчим було також направлено інші документи: постанову про уточнення питань товарознавчої експертизи, документи, вилучені 05.12.2017 у ході невідкладного обшуку території складських приміщень Київської митниці ДФС, запит до ДП «Укроборонсервіс», ДГЗІФ «Укрінмаш», ДК «Укрспецекспорт» та їх відповіді, відповідь ДФС.
3.10.Слідчим суддею також досліджено висновок експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення комісійної товарознавчої експертизи № 15588/19-53/15589/19-53/15590/19-56 від 14.06.2019, призначеної постановою старшого детектива НАБУ ОСОБА_5 від 20.05.2019. Разом з постановою надано об`єкти дослідження: система охолодження BCS-4, вибухозахисний костюм EOD9 з захисною рукавичкою, захисний шолом EOD9 з захисним щитком для дихання EOD Visor BA, захисний забрал «Visor Steel», система комунікацій HW-300, телескопічним маніпулятором ТМ-600 виробництва MED-ENG. На вирішення експертизи поставлені питання, серед яких питання «Яка вартість вибухозахисного костюму в повній комплектації з маніпулятором ТМ600, які вилучено 13.05.2019 під час проведення тимчасового доступу до речей та документів у приміщенні вибухотехнічного відділу ГУНП в Луганській області, станом на 16.12.2016?», «Яке найменування та призначення складових частин вибухозахисного костюму в повній комплектації з маніпулятором ТМ600, які вилучено 13.05.2019 під час проведення тимчасового доступу до речей та документів у приміщенні вибухотехнічного відділу ГУНП в Луганській області?». При чому на вирішення експертів органом досудового розслідування були поставлені ті ж питання, про які зазначає захисник в заявленому клопотанні.
3.11.Захист просить призначити повторну експертизу з огляду на те, що (1) експертне дослідження здійснювалось на підставі одного документу, (2) експертами не було використано витратний та дохідний методичні підходи, (3) було встановлено вартість вибухозахисного костюму не у повній комплектації, а окремих його частин, (4) була встановлена вартість на території інших держав, а не на території України.
3.12.Слідчий суддя не погоджується з такими аргументами сторони захисту і вважає, що стороною захисту не було доведено необхідність проведення повторної експертизи в цілому. Адже повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. Отже, проведення повторної експертизи можливе у випадку, коли: 1) висновок експерта недостатньо обґрунтований; 2) висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи; 3) наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.
3.13.Дослідивши в судовому засіданні зміст Висновку від 17.07.2018 та Висновку від 14.06.2019 слідчий суддя встановила, що при проведенні експертного дослідження експерти не обмежувались лише інформацією, яка містилась у листі, про який зазначала захисник ОСОБА_3 , а досліджували й інші матеріали, в тому числі безпосередньо вибухозахисний костюм та його частини. При проведенні експертного дослідження у своєму висновку від 17.07.2018 експерти зазначили, що наявна інформація у мережі Інтернет надала змогу застосувати порівняльний методичний підхід до визначення вартості на території України, що спростовує твердження сторони захисту про визначення вартості товару на території іншої держави.
3.14.Крім того, дослідивши додаток до Договору № 794 від 16.12.2016, укладеного між ГУНП в Луганській області та ТОВ «Інтертрейд-Україна Лімітед», можна дійти висновку, що у специфікації товару було визначено вибухозахисний костюм EOD9 у повній його комплектації з захисною рукавичкою, системою охолодження BCS-4 захисним шоломом EOD9 з захисним щитком EOD Visor BA, захисним забралом Visor Steel, системою комунікації HW-300 і телескопічним маніпулятором ТМ-600. У ході проведення експертних досліджень у межах вказаного провадження було визначено оцінку всіх елементів, які входять до комплектації вибухозахисного костюму. Стороною захисту не було надано пояснень щодо того, що розуміється під терміном «у повній комплектації», чи є вказані елементи (захисна рукавичка, система охолодження, захисний шолом, захисний щиток, захисне забрало, система комунікацій і телескопічний маніпулятор) окремими елементами вибухозахисного костюму чи є його невід`ємними частинами, а також чому оцінка всіх цих частин костюму не може вважатись оцінкою костюму у його повній комплектації, а є оцінкою окремих частин. Як наслідок у слідчого судді відсутні підстави вважати, що у ході експертних досліджень 17.07.2018 та 14.06.2019 було визначено вартість вибухозахисного костюму не у повній комплектації, адже експертами було досліджено всі ці складові вибухозахисного костюму і визначено вартість.
3.15.Слідчий суддя також не погоджується з твердженням сторони захисту про необґрунтованість та неповноту висновку у зв`язку з незастосуванням витратного та дохідного методичних підходів у ході експертного досліджування. У відповідності до п. 1.4 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо. Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта. За таких умов посилання захисника на застосування невірної методики дослідження документів є безпідставним, оскільки визначення методів і методик експертного дослідження здійснюється експертом самостійно, і він попереджається про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку. Застосовані в даному випадку методика є прийнятною для проведення таких експертних досліджень в актуальних умовах правового регулювання. При чому експерт самостійно проводить дослідження, керуючись відповідною методикою.
3.16.У висновках комісійної судової товарознавчої експертизи від 17.07.2018 та комісійної товарознавчої експертизи від 14.06.2019 експерти відобразили мотиви, з яких під час встановлення вартості вибухозахисного костюму, його частин, не було застосовано витратного та дохідного методичних підходів. Так, інформація, яка була у розпорядженні експертів, не дозволяла застосувати витратний методичний підхід до визначення вартості об`єктів дослідження, а дохідний методичний підхід не засовувався через відсутність інформації щодо доходу, який отримуватиме власник об`єктів дослідження.
3.17.За таких умов слідчий суддя не вбачає ознак неповноти чи неправильності Висновків експертів, що могло б слугувати підставою для призначення повторної експертизи. Вказані стороною захисту недоліки не створюють передумов для призначення повторної експертизи, хоча і можуть бути предметом змагання сторін щодо належності, допустимості і достовірності цього висновку як процесуального джерела доказів, на яке сторони посилаються на підтвердження або спростування сформованої версії обвинувачення.

4.Враховуючи викладене, слідчий суддя доходить висновку, що на даному етапі кримінального провадження не була доведена необхідність проведення повторної комісійної судової товарознавчої експертизи, тобто встановлені ст. 244 КПК України підстави для призначення слідчим суддею експертизи відсутні. Отже, у задоволені клопотання адвоката ОСОБА_3 необхідно відмовити.

З огляду на вище викладене, керуючись ст. 2 ,7, 223, 242-244 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

1. В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_3 про проведення повторної комісійної судової товарознавчої експертизи відмовити.
2.Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1