Справа № 686/2/22
Провадження № 1-кс/686/287/22
У Х В А Л А
06 січня 2022 року м. Хмельницький
04.01.2022 року засобами поштового зв`язку слідчий відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Хмельницького районного управління ГУНП в Хмельницькій області, лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Волочиської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучені куртку зеленого (камуфляжного) кольору, светру чорного кольору із сірими горизонтальними полосками, штани зеленого (камуфляжного) кольору, гумові черевики чорного кольору та мобільний телефон марки «Nokia» моделі «105» чорно-синього кольору всередині якого вмонтовано сім-картка мобільного оператору «Київстар» із абонентським номером НОМЕР_1 .
Клопотання зареєстроване у канцелярії суду 05.01.2021.
В обґрунтування даного клопотання слідчим зазначено, що 01.01.2022 близько 01.00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись за місцем свого проживання, в будинку АДРЕСА_1 , під час сварки із ОСОБА_6 , на ґрунті особистих раптово виниклих неприязних відносин, умисно заподіяв кулаками рук декіль ударів по голові останнього, в результаті чого ОСОБА_6 отримав тяжкі тілесні ушкодження, від яких помер на місці скоєння злочину.
01 січня 2022 року ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст. 208 КПК України. В ході його затримання було проведено особистий обшук під час якого у останнього було вилучено куртку зеленого (камуфляжного) кольору, светер чорного кольору із сірими горизонтальними полосками, штани зеленого (камуфляжного) кольору, гумові черевики чорного кольору.
Окрім цього у останнього також було вилучено мобільний телефон марки «Nokia» моделі «105» чорно-синього кольору всередині якого вмонтовано сім-картка мобільного оператору «Київстар» із абонентським номером НОМЕР_1 .
Враховуючи, що особисті речі ОСОБА_5 зберегли на собі сліди кримінального правопорушення оскільки на них могли залишитись сліди біологічного походження (кров) або ж сліди боротьби (пошкодження одягу або ж його забруднення), а на його особистому телефоні може залишитись інформація щодо вхідних/вихідних дзвінків, смс-повідомлень та інша інформація яка може бути використана, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження,мають значення речового доказу.
З метою збереження їх стану, забезпечення подальшого призначення судових експертиз, виникла необхідність в накладенні арешту на куртку зеленого (камуфляжного) кольору, светру чорного кольору із сірими горизонтальними полосками, штани зеленого (камуфляжного) кольору, гумові черевики чорного кольору та мобільний телефон марки «Nokia» моделі «105» чорно-синього кольору всередині якого вмонтовано сім-картка мобільного оператору «Київстар » із абонентським номером НОМЕР_1 .
Перевіривши надані матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню прокурору у зв`язку з таким.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
У вказаному контексті слідчий має зазначати на підставі ст..98 КПК України під яку із ознак, визначених ст..98 КПК України підпадає таке майно.
У клопотанні відсутня також вказівка на визначені законом заборони, які слід встановити на вищевказане майно.
Клопотання слідчого складено формально та містить лише посилання на ряд статей КПК, які регламентують порядок накладення арешту на тимчасове вилучене майно.
В цьому контексті наявність постанови слідчого про визнання майна речовими доказами не є визначальним юридичним фактом для оцінки відповідності речей вимогам ст. 98 КПК України.
На порушення п.1 ч.2 ст.171 КПК України слідчим не зазначено мету накладення арешту на вилучений мобільний телефон, які обставини за допомогою цього майна можливо встановити.
Указані недоліки позбавляють слідчого суддю вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті прокурором із зазначенням у розрізі кожного вилученого предмету його ознак речових доказів, визначених ст..98 КПК України, значення для кримінального провадження, мети накладення арешту, визначеної ст..170 КПК України, заборон , які слід встановити стосовно цього майна.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
У зв`язку з наведеним, клопотання підлягає поверненню для усунення зазначених неузгодженостей та недоліків.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя
Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Хмельницького районного управління ГУНП в Хмельницькій області, лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя