УХВАЛА
Іменем України

м. Балаклія 31 січня 2022 року Кримінальне провадження № 0000052 Справа № 623/1288/21 1-кп/610/68/2022

Балаклійський районний суд Харківської області у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Балаклія кримінальну справу за обвинуваченням

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Бугаївка Ізюмського району Харківської області, проживає там же по АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187 КК України,-

установив:

Справа розглядається судом колегіально у складі колегії суддів Балаклійського районного суду Харківської області: головуючий - суддя ОСОБА_1 , судді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
Станом на 31 січня 2022 року суддя із складу колегії у справі ОСОБА_9 перебуває на лікарняному.
Відповідно до Закону України від 13.04.2020 року «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
У судовому засіданні прокурор просив продовжити тримання під вартою обвинуваченого, посилаючись на наявність ризиків передбачених ст.177 КПК, які продовжують існувати на сьогодні, зокрема, що ОСОБА_5 вчинив особливо тяжкий злочин, за який відповідно до санкції статей передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі. Із огляду на тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі у разі винесення обвинувального вироку стосовно ОСОБА_5 , вбачається ризик того, що він може переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності, впливати на свідків, продовжити кримінальне правопорушення у якому обвинувачується. Окрім того, обвинувачений офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела прибутку, що вказує на наявність ризику вчинення ним іншого кримінального правопорушення. Ураховуючи, що на даний час судовий розгляд триває, при цьому обвинуваченому ОСОБА_5 відомо місце проживання свідків у вищевказаному кримінальному провадженні, тому він може здійснити спробу незаконного впливу на них.

Обвинувачений і його захисник проти клопотання заперечували, просили змінити запобіжний захід на більш м`який.

Вислухавши думку учасників судового засідання, суд доходить висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 із наступних підстав.

У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Пунктом 2 частини 3 статті 331 КПК України передбачено, що до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з вимогами ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників судового процесу та інше.

Вимогами ст.178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.

Судом установлено, що раніше запобіжний захід у виді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 було застосовано ухвалою слідчого судді Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 18.10.2019, із урахуванням наявності існування ризиків, передбачених пп. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме того, що обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також незаконно впливати на потерпілу та свідків. У подальшому запобіжний захід у виді тримання під вартою було неодноразово продовжено, останній раз - ухвалою колегії суддів Балаклійського районного суду Харківської області від 06.12.2021 строком на 60 днів до 03.02.2022.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, суд ураховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

На теперішній час судом не встановлено нових обставин, які б дали підстави вважати, що тримання під вартою в подальшому є недоцільним, жодних доказів на підтвердження того, що істотно змінились обставини, які мають суттєве значення для вирішення питання про наявність підстав для подальшого тримання обвинуваченого під вартою, суду не надано. Відтак, ризики, передбачені ст.177 КПК України, установлені слідчим суддею, існують і на сьогодні.

Вирішуючи питання про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого, суд ураховує особу обвинуваченого, наявність постійного місця проживання та міцність соціальних зв`язків, моральні переконання, майновий стан та зв`язки з державою, окрім того суд оцінює в сукупності всі обставини.

Обвинувачений раніше судимий, обвинувачується, зокрема, у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі або довічне позбавлення волі, міцних соціальних зв`язків не має, не працює та не має постійного джерела доходів, а відтак може вчинити новий злочин або ухилитися від суду.

Із огляду на викладене, суд приходить до висновку, що строк тримання під вартою обвинуваченого необхідно продовжити в межах передбачених законом, задовольнивши клопотання прокурора. Клопотання сторони захисту слід залишити без задоволення.

На підставі п.2 ч.4 ст.183 КПК України розмір застави не визначається.

Керуючись стст. 177, 178, 199, 331 КПК України, суд,-

ухвалив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Тримання під вартою ОСОБА_6 продовжити до 01.04.2022, без визначення розміру застави.

Клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Балаклійський районний суд Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою з моменту вручення їй копії ухвали.

Повний текст ухвали оголошений 02.02.2022 об 11.30 годині.

Суддя