Провадження №: 1-кп/755/1337/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" серпня 2021 р. м.Київ

Дніпровський районний суд м.Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, кримінальне провадження №0000948 відносно
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Сабірабад Республіки Азербайджан, громадянина Республіки Азербайджан, освіта 8 класів, не працюючого, військовозобов`язаного, не одруженого, проживаючого без реєстрації на території України за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
28.05.2020 року Деснянським районним судом м.Києва за ч.2 ст.187 КК України до покарання у вигляді 7 років позбавлення волі з конфіскацією майна, 05.06.2020 року звільнений у зв`язку з відбуттям строку покарання,
за обвинуваченням в скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
перекладача ОСОБА_6 ,
В С Т А Н О В И В:
До Дніпровського районного суду м.Києва надійшло кримінальне провадження №0000948 відносно ОСОБА_3 за обвинуваченням в скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України. Ухвалою судді від 06.08.2021 року по даному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити судовий розгляд кримінального провадження, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам, передбаченим ст.291 КПК України, викликати потерпілого та свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування. Також звернувся до суду з письмовим клопотанням про застосування ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_3 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, раніше судимий, офіційно не працює. На думку прокурора, існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Обвинувачений та його захисник заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, оскільки до обвинувального акту додано реєстр матеріалів досудового розслідування, в якому частково не зазначено дати проведення процесуальних дій. Крім того, також заперечували проти клопотання прокурора щодо застосування обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на його необґрунтованість і відсутність ризиків, наявність тісних соціальних зв`язків, просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Вислухавши думки учасників судового провадження по викладених у ст.315 КПК України питаннях, вивчивши обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування та розписки про отримання обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування, клопотання прокурора з додатками, суд приходить до наступних висновків.
Кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м.Києва. Обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 складений у відповідності з вимогами чинного КПК України. Підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою ст.284 КПК України, для закриття кримінального провадження чи для направлення клопотання для визначення підсудності, а також для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України не встановлено.
Судовий розгляд даного кримінального провадження необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні, суддею одноособово.
Вирішено питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому засіданні.
Таким чином, наявні всі підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.
Щодо клопотання сторони захисту про повернення обвинувального акту з підстав того, що у доданому до нього реєстру матеріалів досудового розслідування частково відсутні дати проведення процесуальних дій, суд перевіривши зміст реєстру матеріалів досудового розслідування, дійшов до висновку, що вказане клопотання задоволенню не підлягає, оскільки відсутність у реєстрі матеріалів досудового розслідування відомостей, на які посилається захисник, не може вважатися невідповідністю обвинувального акту вимогам кримінального процесуального закону та не може бути підставою для повернення обвинувального акту.
Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
З реєстру матеріалів досудового розслідування кримінального провадження №0000948 та наданих прокурором документів вбачається, що відносно ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 03.09.2021 року.
При вирішенні в підготовчому судовому засіданні питання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує, крім іншого, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, вік та стан здоров`я, майновий стан, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, ризик повторення чи продовження ним протиправної поведінки.
Так, ОСОБА_3 обвинувачується у скоєні злочину проти власності, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання від чотирьох до шести років позбавлення волі, раніше судимий за злочини проти власності, відсутні дані про наявність тісних соціальних зв`язків та відсутні дані про наявність законного джерела доходу.
Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 на думку суду, дають підстави для висновку, що існують з боку обвинуваченого ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
На думку суду, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не може запобігти зазначеним ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Крім того, неможливість перебування особи під вартою внаслідок стану здоров`я встановлюється у визначеному законом порядку. Спеціальний висновок комісії, який би свідчив про те, що ОСОБА_3 страждає на хвороби, які унеможливлюють перебування його під вартою, суду не надані.
При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин.
При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України та враховано судом при вирішенні даного питання.
Крім того, кримінальне провадження знаходиться на стадії судового розгляду, докази судом на даний час в повному обсязі не досліджені, і на думку суду, в судовому засіданні стороною захисту відповідно до положень ч.5 ст.132 КПК України не було надано суду належних і допустимих доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри (обвинувачення).
При цьому суд враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Таким чином, враховуючи доведеність прокурором під час судового розгляду, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, тому, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Крім того, відповідно до ч.4 ст.183 КПК України при постановлені ухвали про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи зазначені вище підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, а також те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства, суд вважає за необхідне не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки вказаний альтернативний запобіжний захід, на думку суду, не зможе забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки обвинувачених та запобігти наявним ризикам.
При цьому суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, згідно з якою відмова у звільненні з-під варти під заставу може бути обґрунтованою і особа має утримуватися під вартою без визначення розміру застави, якщо його звільнення потягне реальну небезпеку спричинення шкоди у зв`язку з виникненням однієї з підстав для тримання під вартою; якщо введення умов звільнення під заставу чи інших розумних профілактичних заходів не може усунути цю небезпеку чи знизити її до рівня, при якому тримання особи під вартою стане безпідставним.
Керуючись ст.ст.177-178, 181, 183, 314-316, 331, 369-372 КПК України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання сторони захисту про повернення обвинувального акту відмовити.
Призначити судовий розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням в скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва за адресою: м.Київ, вул.Сергієнка, буд.3, об 11-00 годині 02 вересня 2021 року.
Справу розглядати суддею одноособово.
Визначити склад осіб, які будуть брати участь у судовому розгляді: прокурор, потерпіла, обвинувачений, захисник. Здійснити судовий виклик потерпілої, свідків, обвинуваченого до суду для допиту.
Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 задовольнити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, на строк, що не може перевищувати двох місяців, тобто до 23 жовтня 2021 року включно без визначення розміру застави.
Ухвала діє 60 (шістдесят) днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення в частині застосування запобіжного заходу.
Виконання ухвали доручити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Копію ухвали вручити присутнім учасникам судового провадження та направити для виконання до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 15-30 годині 27 серпня 2021 року.
Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині застосування запобіжного заходу може бути подана протягом семи днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м.Києва.
В іншій частині ухвала, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судових рішень, передбачених ч.1 ст.392 КПК України, окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, винесене за результатами судового розгляду кримінального провадження.
Суддя Дніпровського районного суду
м.Києва ОСОБА_1