Справа № 646/6768/21
№ провадження 1-кс/646/1907/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.10.21 року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , з участі секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 12.10.2021 р., -
в с т а н о в и в:
До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 12.10.2021 р. за фактом вчинення начальником Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст.172, 365 КК України.
Цією скаргою заявник просить зобов`язати прокурора внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати досудове розслідування, визнати його потерпілим від вчинених злочинів відповідно до ст.55 КПК України та надати йому витяг з ЄРДР.
В судовому засіданні заявник підтримав скаргу та доводи, якими вона обгрунтована, та додатково пояснив, що у зв`язку з незаконними діями начальника УПП він не був вчасно звільнений з органів поліції та не зміг працевлаштуватися на більш високооплачувану роботу.
Уповноважена особа Харківської обласної прокуратури в судове засідання не з`явилась, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, подала заяву про розгляд скарги за її відсутності, зазначивши, що заперечує проти задоволення скарги.
Заслухавши особу, яка подала скаргу, вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного.

Встановлено, що 12.10.2021 року ОСОБА_3 подав до Харківської обласної прокуратури заяву про внесення відомостей до ЄРДР за фактом вчинення начальником Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст.172, 365 КК України. У вказаній заяві ОСОБА_3 зазначив, що ОСОБА_4 перевищила свої службові повноваження незаконною відмовою у реалізації конституційних прав ОСОБА_3 на свободу обрання праці, вільно на неї погоджуватись та заборону примусової праці, а саме відмовила заявнику у праві на звільнення. Так, 29.06.2021р. він, працюючи на посаді інспектора відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції подав рапорт на ім`я начальника ДПП про звільнення зі служби в поліції за власним бажанням. За результатами розгляду цього рапорту 07.07.2021р. йому було надано відповідь за підписом начальника УПП в Харківській області ДПП капітана поліції ОСОБА_4 , якою відмовлено у його праві на звільнення. 06.07.2021р. він направив начальнику ДПП інформаційний запит щодо наявності у начальника УПП в Харківській області ОСОБА_5 .Стрижак повноважень на звільнення поліцейських. Листом від 09.07.2021р. ДПП повідомило його, що ОСОБА_4 не має таких повноважень.
Також у цій заяві від 12.10.2021р. заявник просив визнати його потерпілим та видати відповідний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Листом від 13.10.2021р. №31/3-7333-21 прокурор відділу Харківської обласної прокуратури відмовила заявнику у внесенні до ЄРДР відомостей за його вищевказаною заявою.
В матеріалах справи міститься копія рапорту заявника від 29.06.2021р. на ім`я начальника Департаменту патрульної служби полковника поліції ОСОБА_6 про звільнення заявника зі служби в поліції за п.7 ч.1 ст.77 (за власним бажанням) Закону України «Про Національну поліції» , ч.1 ст.38 КЗпП з 13.07.2021р.
Згідно з копією листа від 07.07.2021р. №7747/41/14/01-2021 за підписом начальника УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_7 вищевказаний рапорт заявника не був задоволений, враховуючи вимоги п.68 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженого Постановою КМУ від 29.07.1991р. №114. Так, вказаною нормою передбачено, що особи, рядового і начальницького складу, які виявили бажання звільнитися зі служби за особистим проханням, попереджають прямого начальника органу внутрішніх справ про прийняте ними рішення не пізніше як за три місяці до дня звільнення, про що подають рапорт. Вичерпний перелік поважних причин, що можуть бути підставою для звільнення громадян із служби осіб рядового і начальницького складу затверджений Постановою КМУ від 12.06.2013р. №413 «Про затвердження переліку сімейних обставин та інших поважних причин, що можуть бути підставою для звільнення громадян з військової служби та із служби осіб рядового і начальницького складу».
На інформаційний запит заявника від 06.07.2021р. Департамент патрульної поліції своїм листом від 09.07.2021р. №673зі/41/4/03-2021 повідомив про те, що відповідно до Положення про Департамент патрульної поліції, який затверджено наказом Національної поліції України від 06.11.2015р. №73 (зі змінами), повноваження щодо звільнення поліцейських зі служби в поліції має начальник Департаменту.
Крім того, заявником було надано копію листа від 20.08.2021р. №159зі/41/14/01-2021 за підписом начальника УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_7 про звільнення за період з 01.06.2021р. по 10.08.2021р. 14 працівників управління патрульної служби у Харківській області ДПП за п.7 (за власним бажанням) ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 11 КК України надано визначення злочину як передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.
Таким чином, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться ті заяви та повідомлення, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.
Так, Верховний Суд у своїй постанові від 30.09.2021р. у справі №556/450/18 зазначив, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.
Тобто підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), суб`єктивна та об`єктивна сторони злочину.

Отже, якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.
Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, у даному випадку спірні правовідносини є предметом правового регулювання у сфері трудового права з особливостями, які встановлені законом для проходження служби у органах внутрішніх справ (Національної поліції). Такі спори віднесено законом не до кримінально-правової сфери, а до адміністративно-правової чи цивільно-правової, яка регламентована відповідно положеннями Кодексу адміністративного судочинства України чи Цивільного процесуального кодексу України.
Тобто неправомірність, на переконання заявника, дій начальника УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_8 .Стрижак може бути оскаржена в порядку КАС України або ЦПК України.
Таким чином, оскільки заява ОСОБА_3 не містить відомостей про вчинення саме кримінальних правопорушень, його скарга не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 307 КПК України слідчий суддя

у х в а л и в:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 12.10.2021 р. відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1