Справа № 145/1634/21
УХВАЛА
Іменем України

29 жовтня 2021 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області
в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю:
адвоката ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 , поданої представником адвокатом ОСОБА_3 на постанову начальника СД ВП № 2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження від 28.09.2021 року по кримінальному провадженню №0000143 від 15.03.2019 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 356 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького районного суду Вінницької області знаходиться скарга ОСОБА_4 , в порядку ст.303 КПК України, на постанову начальника СД ВП № 2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження від 28.09.2021 року по кримінальному провадженню №0000143 від 15.03.2019 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 356 КК України.
У скарзі ОСОБА_4 просить скасувати постанову начальника СД ВП №2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області про закриття кримінального провадження від 28.09. 2021 року по кримінальному провадженню № 0000143 від 15. 03. 2019 року. Мотивує тим, що слідчі не допитали повторно, як узгоджувалось попередньо з процесуальним керівником основних фігурантів протиправного діяння та не врахували усі наявні докази , які містяться в матеріалах кримінального провадження для того, щоб прийняти рішення про повіломлення про підозру та визначення кола співучасників правопорушення, причетних до заподіяння мені майнової шкоди шляхом неправомірного вилову риби із рибозбірника ( зимівника). Також під час досудового розслідування не встановлено усіх очевидців даної події, а допитано лише основних керівників організації незаконного вилучення риби із зимівника. Прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після дослідження всіх обставин кримінального провадження та безпосереднього дослідження і оцінки слідчим, прокурором показань, речей і документів, які стосуються цього провадження у їх сукупності. Під час досудового розслідування не надано належної правової оцінки діям ОСОБА_6 , як голови ГО «Євроінтеграція екологічний розвиток» та інших мешканців с. Рижавка Потоківського району Жмеринської області. Так як, під час допиту ОСОБА_4 , як потерпіла повідомляла про присутність не менше 30 осіб під час здійснення неправомірних дій щодо вилучення риби із зимівника. В той же час, слідчий допитав лише організаторів, незаконного вилучення риби. На даний час залишається не з`ясованим факт правомірності дій голови ОСОБА_6 , як голови ГО «Євроінтеграція екологічний розвиток», враховуючи його пояснення під час допиту щодо вилову риби, без будь - яких офіційних попереджень та повноважень відповідно до Положення про загальнозоологічний заказник «Лебединий». Особливо, звертає увагу, що під час допиту ОСОБА_6 який являється головою громадської організації «Євроінтеграція екологічний розвиток» під час допиту фактично визнав свою вину у здійсненні правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, вказавши, що вилучення риби, яка їй належала із зимівника є своєрідною компенсацією за її господарську діяльність на території заказника. Відповідно виникає питання, чи передбачена така «компенсація» чинним законодавством, охоронним зобов`язанням від 06.12.2018, виданим Вінницькою ОДА та Положенням про загальнозоологічний заказник «Лебединий»? Чи мав взагалі повноваження ОСОБА_6 , як голова ГО «Євроінтеграція екологічний розвиток» керувати процесом вилучення риби із зимівника. Також слідчим не встановлено, чи належить даний зимівник до території, на яку поширюється дія Положення про загальнозоологічний заказник «Лебединий». Відповідно під час об`єктивного досудового розслідування необхідно встановити наявність або відсутність дій представниками ГО « Євроінтеграція екологічний розвиток», всупереч встановленому порядку і без законних повноважень. Очевидно, що виконання наданого охоронного зобов`язання даній громадській організації, реалізувалось з порушенням встановленого порядку та заподіяло мені значної шкоди. Крім того на час здійснення незаконного вилучення риби із зимівника, ОСОБА_4 не отримала офіційної відповіді щодо надання дозволу на здійснення господарської діяльності на території вказаного об`єкта. Отже, діям ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 не надано відповідної правової оцінки, так як вони фактично організували незаконний вилов риби із риборозплідника, який перебував в її користуванні. Тобто, всупереч встановленому законом порядку голова ГО, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 вирішили вилучити рибу саме у такий спосіб - з погрозами застосування насильства та розправи без офіційних попереджень в силу на даних повноважень, якщо такі мали місце, вважаючи що вони забезпечують так звану «компенсацію» для жителів с. Рижавка Потоківського району Жмеринської області за її порушення на території заказника.
В оскаржуваній постанові зазначено, що матеріалами кримінального провадження не підтверджено заподіяної майнової шкоди ОСОБА_4 . Але в той же час, в ході досудового розслідування встановлено: підтверджений розмір майнової шкоди згідно поданих накладних, наданих СПД ОСОБА_9 встановлена сума збитків 120 тис. грн.; саме на таку суму на той час була придбана риба для подальшої реалізації ( роздрібна торгівля). Окрім того допитані свідки, які підтверджують факт купівлі риби та її зберігання в зимівнику виключно для підприємницької діяльності саме в той період, коли здійснювались протиправні дії представниками ГО «Євроінтеграція екологічний розвиток». Також встановлений факт, яким ніким не оспорюється, що зимівник використовувався виключно заявницею для здійснення підприємницької діяльності та риба, яка в ньому зберігалась належить виключно їй.
В судовому засіданні представник скаржника адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримала та просила її задовольнити. При цьому просила врахувати, на те, що постанови про закриття кримінального провадження оскаржуються вже тричі, слідчі не проводить досудове розслідування належним чином, не виконує ухвали суду та вказівки прокурора та не бажає пред`являти підозру особам, які самоправно нанесли скаржниці збиток в розмірі 500 000,00 грн., хоча доведеними є лише 120 тис. грн. Слідчим не встановлену решту причетних до злочину осіб, якими самоуправно було здійснено вилов риби, не допитано вказаних осіб. Не проведено повторний допит голови ГО «Євроінтеграція Екологічний розвиток» та не оголошено підозру.
Прокурор та слідчий про дату, час та місце судового розгляду були повідомлені судом належним чином, в судове засідання не з`явилися.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників розгляду скарги, дослідивши матеріали скарги, дійшов до наступного висновку.
14.03.2019 до Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області надійшла ухвала слідчого судді Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_10 від 07.03.2019 року про зобов`язання органу досудового розслідування внести відомості до ЄРДР відповідно до заяви ОСОБА_4 від 09.02.2019 року та 12.02.2019 року про неправомірні дії осіб, які спричини їй майнову шкоду.
Ухвалою від 21.04.2020 року Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області було постанову про закриття кримінального провадження №0000143, винесену 31.03.2020 старшим слідчим СВ Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_11 скасовано.
Встановлено, що 09.02.2019 ОСОБА_4 звернулась із заявою до Жмеринського ВП ГУНП, в якій повідомила, що того ж дня місцеві жителі с. Рижавка Жмеринського району спільно із головою ГО «Євроінтеграція» здійснили вилов належної її риби із риборозплідника на орендованому нею ставу, чим спричинили майнової шкоди на суму близько 500 тис. грн. З такими ж двома заявами аналогічного змісту до Жмеринського ВП ГУНП зверталась ОСОБА_4 12.02.19, які були розглянуті відповідно до Закону України «Про звернення громадян».
В подальшому, відповідно до ухвали слідчого судді Жмеринського міськрайонного суду від 07.03.2019 та ст. 214 КПК України було внесено відомості до ЄРДР за правовою кваліфікацією, передбаченою ст. 356 КК України - самоправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.
Відповідно до статті 91 КПК України визначені обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Вичерпний перелік підстав закриття кримінального провадження міститься в ст. 284 КПК України, згідно якої кримінальне провадження закривається в разі встановлення відсутності в діянні складу кримінального правопорушення.
Закриття кримінального провадження є одним із способів її остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів (ст.ст. 2, 284 КПК України).
Постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу (ст. 110 КПК України). Тобто, на слідчого суддю, відповідно до норм КПК України, покладено обов`язок здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, зобов`язаний перевірити законність прийнятої слідчим постанови. Зокрема, якщо слідчим закрито провадження за відсутністю в діях особи складу злочину, то слідчий суддя має звернути увагу на те, чи містить постанова детальний виклад обставин, за яких заявник вважав, що особою (особами) вчинено злочин, а у разі, якщо особі (особам) ставилося в вину декілька протиправних діянь, які підпадають під ознаки різних статей кримінального закону, то чи містить постанова висновки слідчого щодо відсутності вини особи (осіб) у вчиненні кожного з них.
Згідно із ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Таким чином, прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, безпосереднього дослідження та оцінки слідчим доказів, які стосуються цього провадження в сукупності, а саме з урахуванням пояснень потерпілого.
Таким критеріям постанова начальника СД ВП № 2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження від 28.09.2021 року по кримінальному провадженню №0000143 від 15.03.2019 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 356 КК України, не відповідає.
Так судом є встановленим, що слідчим не встановлено осіб, якими проводилося вилучення риби із рибозібрника (зимівника), не здобуто доказу знаходження даного зимівника саме у загальнозоологічному заказнику «Лебединий», не проведено додатковий допит голови ГО «Євроінтеграція екологічний розвиток», не надано оцінку факту заподіяння майнової шкоди.
В матеріалах кримінального провадження наявні фінансові документи, які підтверджуються придбання ОСОБА_4 до подій, які вище вказані, риби. Слідчим проведено огляд місця події, де зберігалась риба. Під час досудового розслідування слідчою відповідні фахівці та експерти для вирішення, поставлених перед слідством завдань, не залучались.
Примусове відчуження об`єктів права приватної власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності, на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього і повного відшкодування їх вартості. Примусове відчуження таких об`єктів з наступним повним відшкодуванням їх вартості допускається лише в умовах воєнного чи надзвичайного стану.
Конфіскація майна може бути застосована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом.
Згідно ст.. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування; рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження; рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником; рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження; рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою; рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом; рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником; рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником; рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником; повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу. Під час підготовчого судового засідання можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, передбачені пунктами 5 та 6 частини першої цієї статті.
Стаття 306 КПК України передбачає, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.
Скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.
Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Стаття 307 КПК України визначає, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.
Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора;) скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.
Слідчим суддею встановлено, що при винесенні оскаржуваної постанови, слідчим в порушення вимог ч.2 ст. 9 КПК України щодо всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, не надано належної правової оцінки обставинам кримінального правопорушення та прийнято рішення про закриття кримінального провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, за відсутності складу кримінального правопорушення, яке не ґрунтується на достатніх, належних та допустимих доказах.
В зв`язку з тим, що постанова начальника СД ВП № 2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження від 28.09.2021 року по кримінальному провадженню №0000143 від 15.03.2019 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 356 КК України, проведено однобічно та поверхово, слідчий суддя приходить до висновку, що оскаржувана постанова підлягає скасуванню.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 303, 304, 305, 306, 307 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_4 на постанову начальника СД ВП № 2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження від 28.09.2021 року по кримінальному провадженню №0000143 від 15.03.2019 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 356 КК України - задовольнити.
Скасувати постанову начальника СД ВП № 2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження від 28.09.2021 року по кримінальному провадженню №0000143 від 15.03.2019 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 356 КК України.
Ухвала слідчого судді остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1