Справа № 369/1903/22
Провадження №1-кс/369/285/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18.02.2022 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської областi ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , перекладача ОСОБА_7 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001095 від 25.05.2021 року, -
ВСТАНОВИВ:
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 22.04.2021 близько 16 години 00 хвилин (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), маючи прямий умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна, корисливий мотив та мету незаконного збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, перебуваючи за адресою: Київська область, Бучанський район, м. Вишневе, поблизу будинку №14 по вул. Європейській, де із висловленням погрози застосування фізичного насильства, яке не є небезпечними для життя та здоров`я потерпілої, відкрито шляхом ривка, заволодів жіночою сумкою, в якій знаходились ключі від автомобіля марки «БМВ» н.з. НОМЕР_1 , належні потерпілій ОСОБА_9 .

Після чого, ОСОБА_8 , утримуючи при собі ключі від вище зазначеного автомобіля, з місця вчинення злочину зник, викраденим розпорядився на власний розсуд, чим задав потерпілій ОСОБА_9 матеріального збитку на суму 4489,22 (чотири тисячі чотириста вісімдесят дев`ять гривень 22 копійки).

Під час досудового розслідування, 04.08.2021 слідчим СВ ВП№1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області за погодженням із прокурором повідомлено про підозру ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю Республіки Азербайджан, громадянину Азербайджану, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, за ч. 2 ст. 186 КК України.

Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні проведено повно та об`єктивно. Процесуальним керівником визнано зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акту.

Тому, 26.11.2021 слідчим за дорученням прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури було повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування потерпілій ОСОБА_9 , підозрюваному ОСОБА_10 та захиснику підозрюваного адвокату ОСОБА_6

09.12.2021 підозрюваний ОСОБА_8 та захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 приступили до ознайомлення з матеріалами досудовогого розслідування у вказаному криімнальному провадженні.

Станом на 03.02.2022 (момент подачі клопотання) підозрюваний ОСОБА_8 ознайомився з 12 ма аркушами кримінального провадження згідно опису, захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 ознайомилася з двома томами згідно опису, окрім відеозаписів, яких налічується 3 у даному кримінальному провадженні та речовими доказами по справі.

Крім цього, підозрюваний ОСОБА_11 згідно ст. 135 КПК України неодноразово викликався слідчим для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження..

Згідно ч.1 ст.135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Так, 31.12.2021 підозрюваному ОСОБА_10 поштою було направлено три повістки про виклик на 04.01.2022, 05.01.2022, 06.01.2022 для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, а саме: три повістки, складені українською мовою та переклад даних повісток на азербайджанську мову. Підозрюваний ОСОБА_8 на виклики слідчого не прибув, про причини неявки орган досудового розслідування не повідомлено.
Право на ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування гарантує реалізацію конституційного права підозрюваного на отримання інформації, зокрема, щодо суті пред`явленого обвинувачення та стану розгляду справи, а також забезпечує підозрюваному чи його захиснику можливість підготувати захист від пред`явленого обвинувачення.

Отже, право на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування та право на отримання інформації про закінчення розслідування у кримінальному провадженні є складовими конституційного права на захист.

Водночас, ознайомлення підозрюваного чи його захисника з матеріалами досудового розслідування є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 92 Конституції України визначається законами України.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування та судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.
Розглядаючи критерій складності кримінального провадження в контексті практики Європейського суду, то слід зазначити, що при визначенні ступеня складності справи Європейський суд враховує такі фактичні і правові обставини: характер і тяжкість вчинених особою злочинів; кількість злочинних епізодів і кількість злочинів, які розглядаються в рамках однієї справи; віддаленість, з точки зору часу, між фактами, що є предметом розгляду у судовому процесі, і самим судовим процесом; кількість свідків та інші проблеми, які виникають у зв`язку із збиранням показань свідків.
Згідно Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №11 від 17.10.2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» з урахуванням практики Європейського суду з прав людини складність кримінального провадження визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження; кількості учасників провадження (потерпілих, свідків тощо); правової кваліфікації кримінального правопорушення; наявності на момент початку досудового розслідування відомостей щодо конкретної особи, яка ймовірно вчинила кримінальне правопорушення; характеру обставин, що підлягають доказуванню в кримінальному провадженні; меж доказування; обсягу матеріалів досудових розслідувань, що об`єднані в одному провадженні; необхідності призначення експертиз, їх складності; обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для всебічного та повного дослідження обставин кримінального правопорушення; необхідності отримання міжнародної допомоги в рамках кримінального провадження тощо.
Так, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який згідно ч. 2 ст. 186 КК України (відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний із погрозою застосування насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого) карається позбавленням волі на строк від чотирьох до шести років; сама подія злочину мала місце 22.04.2021; органом досудового розслідування встановлено та допитано чотири свідки у даному кримінальному провадженні та проведено слідчі експерименти з потерпілою та одним зі свідків у даному кримінальному провадженні, проведено товарознавчу експертизу та отримано і оглянуто речові докази по справі. Обсяг матеріалів кримінального провадження налічує 2 томи (1-й том складає 255 аркушів; 2-й том складає 212 аркушів) та 3 компакт-диски з відеозаписами проведення слідчих дій (з них близько 100 сторінок це клопотання сторони захисту та відповіді на них, а також повістки про виклик).
Так, у справі «Смирнова проти Росії» (Smirnova v. Russia) Європейський суд зазначив, що пред`явлені особам обвинувачення не були особливо складними, тому розслідування не повинно було тривати роками (стосовно п. О. Смирнової 9 років 2 місяці 4 дні, І. Смирнової 2 роки 5 місяців 27 днів). Попри усі труднощі у справі, тривалість її розгляду не відповідала вимозі розумності, що міститься у пункті 1 статті 6 Конвенції.
Розглядаючи критерій поведінки учасників кримінального провадження, то на думку Європейського суду, цей критерій полягає у будь-якому небажанні обвинуваченого співпрацювати з державними компетентними органами або опір їм у здійсненні правосуддя у справі. Така обставина, вважає Європейський суд, має братися до уваги при встановленні розумності строку судового розгляду («Бомартен проти Франції» (Beaumartin v. France).

Згідно Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №11 від 17.10.2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», то оцінюючи поведінку учасників кримінального провадження, слід враховувати належне виконання ними своїх процесуальних обов`язків (зокрема, щодо явки за викликом слідчого, прокурора, судовим викликом; дотримання умов обраного запобіжного заходу; надання у передбачених законом випадках доказів тощо); існування випадків зловживання процесуальними правами тощо. При цьому слід враховувати, що використання процесуальних прав, зокрема, заявлення клопотань, скарг, не може розцінюватися як перешкоджання здійсненню провадження, за винятком випадків, коли йдеться про зловживання правом.

Так, 04.08.2021 ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України та направлено дане повідомлення поштою за місцем реєстрації ОСОБА_5 , оскільки останній на момент пред`явлення підозри перебував за межами території України та у органу досудового розслідування були достатні підстави вважати, що ОСОБА_8 саме переховується від органу досудового розслідування. Окрім того, 30.08.2021 слідчим першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) Територіального управління Державного бюро розслідування, розслідування у місті Києві ОСОБА_12 було здійснено тимчасовий доступ до матеріалів кримінального провадження №0001095 від 25.05.2021 на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 10.08.2021 (справа №752/19145/21) та отримано копії наявних тоді у справі матеріалів кримінального провадження. Тобто, слідчий ТУ ДБР в м. Києві отримав копії матеріалів кримінального провадження, де ОСОБА_8 є підозрюваним (на момент здійснення тимчасового доступу ОСОБА_10 вже було повідомлено про підозру), здійснюючи досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000479 від 09.06.2021, порушеного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 371 КК України, де ОСОБА_8 фігурує як потерпіла особа. І тільки 30.09.2021 підозрюваний ОСОБА_8 прибув до відділу поліції №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області самостійно, нібито дізнавшись про те, що перебуває у розшуку.

Окрім того, оскільки підозрюваний ОСОБА_8 спершу прибував за кожним викликом до органу досудового розслідування та взагалі прибув самостійно до відділу поліції, перебуваючи в розшуку, то органом досудового розслідування запобіжний захід підозрюваному не обирався. Однак в подальшому підозрюваний ОСОБА_8 перестав прибувати за кожним викликом до слідчого без поважних причин. Так, стороні захисту 22.10.2021 було направлено повістки про виклик на 25.10.2021, 26.10.2021, 27.10.2021 для проведення слідчих (процесуальних) дій. 25.10.2021 та 27.10.2021 підозрюваний та його захисник не прибули до органу досудового розслідування. 20.11.2021 стороні захисту було направлено повістки про виклик на 23.11.2021, 24.11.2021, 25.11.2021. Сторона захисту прибула 23.11.2021, але 24.11.2021, 25.11.2021 сторона захисту не прибула, пославшись на особисті обставини. Для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження за викликом до слідчого підозрюваний не прибуває.

При цьому стороною захисту неодноразово здійснювалось зловживання правом, що проявлялось в наступному. Так, 30.09.2021 підозрюваний ОСОБА_8 прибуває разом з адвокатом ОСОБА_13 , що діяла на підставі договору про правову допомогу, до відділу поліції №1 Бучанського РУП. Того ж дня орган досудового розслідування вручає підозрюваному направлене йому за місцем реєстрації повідомлення про підозру та надає можливість захиснику підозрюваного ОСОБА_13 ознайомитися з матеріалами кримінального провадження. 04.10.2021 підозрюваний прибув на виклик слідчого для проведення допиту, але у зв`язку з тим, що не прибув перекладач, допит не відбувся. Після цього сторона захисту, користуючись своїм правом, подає скарги до суду на постанову про зупинення досудового розслідування, а потім і на повідомлення про підозру. При цьому захисник підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_13 перестає з`являтися до органу досудового розслідування на повідомлення слідчого про виклик підозрюваного, а натомість до справи залучається адвокат ОСОБА_5 ОСОБА_6 . Позиція сторони захисту змінюється таким чином, що після того, як адвокат ОСОБА_6 ознайомиться з матеріалами кримінального провадження, то тільки тоді підозрюваний ОСОБА_8 надасть показання органу досудового розслідування, але у зв`язку з тим, що справу постійно витребовували для розгляду скарг, то ознайомлення адвоката ОСОБА_6 з матеріалами кримінального провадження відбулось тільки 03.11.2021 (при цьому адвокат ОСОБА_6 у своїх клопотаннях долучає додатки до клопотань копії матеріалів кримінального провадження). Після ознайомлення адвоката ОСОБА_6 орган досудового розслідування отримує клопотання про надання можливості самому підозрюваному ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, отримавши письмовий переклад тексту на азербайджанську мову (вх. №2717 від 15.11.2021). Слідчим було повідомлено підозрюваного про те, що йому буде надана можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження із здійсненням усного перекладу, проте підозрюваний у визначені дати не прибув.

Розглядаючи критерій спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень, то Європейський суд вважає, що у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції важливе тільки те зволікання, яке тим чи іншим чином залежить від держави («Меріт проти України» (Merit v. Ukraine). Якщо в розгляді справи бере участь державний орган, то затримка з його боку при наданні доказів ставиться в провину держави. Якщо затримка відбувається з вини приватної сторони, держава не несе за це прямої відповідальності.

Протягом всього періоду здійснення досудового розслідування слідчим було вжито всіх необхідних заходів для повного, всебічного та неупередженого здійснення досудового розслідування, в тому числі і виконано ряд слідчих дій за клопотанням сторони захисту (це і допит свідків, і встановлення наявності речових доказів та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження). Натомість сторона захисту намагається уникнути направлення справи до суду, зловживаючи своїми процесуальними правами та затягуванням строків проведення досудового розслідування.

Однак наразі орган досудового розслідування вважає, що сторона захисту в особі саме підозрюваного ОСОБА_5 (оскільки захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 прибуває до органу досудового розслідування та знайомиться з матеріалами кримінального провадження і захиснику залишилось лише ознайомитися з відеозаписами та речовими доказами по справі) умисно затягує ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, до яких їм надано доступ, чим порушує вимоги ст. 28 КПК України щодо виконання процесуальних дій у розумні строки. Кримінальний процесуальний кодекс України не містить поняття «затягування процесу ознайомлення з матеріалами кримінального провадження», зазначений інститут кримінального судочинства є оціночною категорією і в кожному разі, з огляду на практику Європейського союзу з прав людини, вирішується судом в залежності від конкретних обставин.

Кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.
Згідно з ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України, сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів. Клопотання розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду, не пізніше п`яти днів з дня його надходження до суду з повідомленням сторін кримінального провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час проведення судового засідання, не перешкоджає розглядові клопотання.
Конституційний суд України вважає, що положення КПК України щодо визначення сторонами строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження узгоджуються з практикою Європейського суду з прав людини та з підпунктом «b» пункту 3 статті 6 Конвенції, відповідно до якого кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право мати час і можливості для підготовки свого захисту.

В той же час Європейський Суд неодноразово зазначав, що право на захист не є абсолютним, а за змістом ст. 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення від 23.04.1997 у справі «ван Мехелен та інші проти Нідерландів», від 25.09.2008 у справі «Полуфакін і Чернишов проти Росії»).

У рішенні Конституційного Суду України від 18 січня 2012 року (справа про ознайомлення обвинуваченого і захисника з матеріалами кримінальної справи) з посиланням на рішення Європейського суду з прав людини, вказано, що у рішенні від 18 лютого 2010 року у справі «Гаважук проти України» Європейський суд визнав, що можливість обвинуваченого ознайомитися з матеріалами справи протягом п`яти днів є достатнім часом у цій справі в розумінні підпункту «b» п. 3 ст. 6 Конвенції. (обставини справи «Гаважук проти України» були наступними: 29 березня 2001 р. заявник разом із своїм захисником були повідомлені про те, що його обвинувачують у вчиненні вбивства з обтяжуючими обставинами та крадіжки. Їм була надана можливість ознайомитися з матеріалами справи протягом 5 днів. Проте, обвинувальний висновок містив ті самі обвинувачення і ґрунтувався на тих самих фактах, з якими заявник раніше знайомився. А тому, Суд дійшов висновку, що заявнику було надано достатньо часу для підготовки позиції захисту (п. 74)).

Європейський суд з прав людини питання адекватності часу та можливостей, наданих для підготовки захисту, пропонує вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи (п. 66 рішення від 21 жовтня 2010 року у справі «Корнєв і Карпенко проти України»).

Так у справі «Кемпбелл і Фелл (Campbell and Fell) проти Сполученого Королівства» (рішення від 28 червня 1984 р.) заявник скаржився на те, що він не був достатньо проінформований про пред`явлені звинувачення, так як його повідомили лише за 5 днів до початку судового розгляду (п. 63). Суд, враховуючи простоту звинувачень щодо заявника (дисциплінарні порушення правил внутрішнього розпорядку тюрми), дійшов висновку, що у нього було «достатньо часу» для підготовки свого захисту (п. 98).

А у справі «Хусейн та інші (Huseyn and others) проти Азербайджану» (рішення від 26 липня 2011 р.) Суд визнав порушення підпункту «b» п. 3 ст. 6 Конвенції, відмітивши, що матеріали обвинувачення були досить великими і включали, поміж іншого, більше 6200 сторінок документів у 22 томах та відео свідчення, записані на 22 відеокасетах. Вивчення такого великого обсягу матеріалів вимагає значного часу для ознайомлення. А тому, Суд, дійшов висновку про наявність серйозних проблем з адекватністю і відповідністю часу і способів, наданих захисту для ознайомлення (пункти 174178).

У справі «Шопс (Schops) проти Німеччини» (рішення від 13 лютого 2001 р.) Суд не визнав порушення підпункту «b» п. 3 ст. 6 Конвенції, так як всі томи справи (132 основних і 2 додаткових близько 16 000 сторінок в цілому) були направлені адвокату за три тижні до прийняття рішення про продовження попереднього ув`язнення заявника (п.54). При цьому, слід зауважити, що адвокат під час досудового розслідування мав доступ до основних матеріалів, які складали 132 томи в цілому (п.24).

Як зазначалось вище, обсяг матеріалів кримінального провадження налічує 2 томи, частина копій з яких перебуває у володінні сторони захисту, а отже строк ознайомлення з матеріалами кримінального провадження з розрахунку один том кримінального провадження за один день, починаючи із дня, визначеного слідчим суддею, є розумним строком і дає можливість стороні кримінального провадження належним чином реалізувати своє право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та підготувати відповідну позицію захисту.

Враховуючи викладене, слідчий просила суд встановити строк для ознайомлення підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 з матеріалами досудового розслідування №0001095 від 25.05.2021, обмеживши їх в ознайомленні з матеріалами кримінального провадження в межах 2 днів з дати винесення ухвали слідчим суддею.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримала, просила його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_8 та захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання.
Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя доходить наступних висновків.
Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до п. 18 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно ч. 1 ст. 290 КПК України визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.
Причому прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого або сприяти пом`якшенню покарання. Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ та можливість скопіювати або відобразити відповідним чином будь-які речові докази або їх частини, документи або копії з них, а також надати доступ до приміщення або місця, якщо вони знаходяться у володінні або під контролем держави, і прокурор має намір використати відомості, що містяться в них, як докази в суді (ч. 2, 3 ст. 290 КПК України).
Повний доступ до зібраних під час досудового розслідування матеріалів є гарантією забезпечення змагальності процесу та складовою конституційного права особи, щодо якої здійснюється провадження на захист.
Частиною 10 ст. 290 КПК України передбачено, що сторонам кримінального провадження, зокрема підозрюваному та його захиснику, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ.
У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження, вважається такою, що реалізувала своє право на доступ до матеріалів.
Отже, відповідно до вищенаведеної норми КПК України, встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування може мати місце виключно у випадку зволікання, допущеного учасником кримінального провадження при ознайомленні з вказаними матеріалами.
З матеріалів, доданих до клопотання на обґрунтування необхідності встановлення строку підозрюваному та його захиснику для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, вбачається, що 09.12.2021, прибувши із підозрюваним ОСОБА_14 до приміщення ВП №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області, було надано слідчою ОСОБА_3 для ознайомлення лише один том матеріалів досудового розслідування кримінального провадження №0001095 від 25.05.2021, оскільки другий том матеріалів досудового розслідування кримінального провадження №0001095 від 25.05.2021 перебував у прокурора Києво-Святошинською окружної прокуратури Київської області ОСОБА_15 та не міг бути наданим на ознайомлення. Вказаний факт зафіксований у протоколі про ознайомлення з матеріалами досудового розслідування кримінального провадження №0001095 від 25.05.2021 від 09.12.2021 у вигляді додатку.
Крім того, як вбачається з матеріалів доданих до клопотання захиснику ОСОБА_5 адвокату ОСОБА_6 , не було направлено жодної повістки про виклик. Згідно листа відділу поліції №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області від 10.01.2022 р. за вих. № 48/109/1401/02 про виклик захисника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 на 13.01.2022, 14.01.2022, 15.01.2022 до ВП №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, порушено строк, передбачений КПК України, для направлення виклику.
Відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ.
Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. 303-309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ ВП №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001095 від 25.05.2021 року залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1