Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и

08.02.2022 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі :
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретарки судових засідань ОСОБА_4 ,
та учасників судового провадження : підозрюваного ОСОБА_5 та його
захисника адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні подання голови Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В :
До Закарпатського апеляційного суду 04.02.2022 надійшло подання голови Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_7 щодо вирішення питання про направлення провадження за клопотанням старшого слідчого Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_8 про застосування щодо підозрюваного за ч. 2 ст. 383 КК України ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до іншого місцевого суду в межах юрисдикції Закарпатського апеляційного суду.
У поданні вказується на те, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 26.01.2022 задоволено клопотання адвоката про направлення до апеляційного суду клопотання слідчого для вирішення питання про його направлення до іншого місцевого суду, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні проводиться Мукачівським РУП ГУНП в Закарпатській області.
Заслухавши доповідь судді про суть подання, перевіривши матеріали кримінального провадження, колегія суддів доходить такого висновку.

Викладені в поданні доводи апеляційний суд вважає такими, що не заслуговують на увагу з огляду на таке.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини, зокрема як порушення вимог п. 1 ст. 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності, внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (п. 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).

За змістом пункту 18 частини 1статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Конституцією України передбачено, що держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання; усі суб`єкти права власності рівні перед законом; права і свободи людини і громадянина захищаються судом; судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій її території; обов`язковість рішень суду є однією з основних засад судочинства (частина четверта статті 13, частина перша статті 55, частина п`ята статті 124, пункт 9 частини третьої статті 129).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування на підставі ухвали слідчого судді заходів забезпечення кримінального провадження подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Зміст п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України вказує на те, що усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. Підставою для визначення територіальної підсудності при розгляді клопотань щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування.

З матеріалів судового провадження вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001451, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 383 КК України, щодо ОСОБА_5 розпочиналось та здійснювалось СВ Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області.

06.11.2021 старший слідчий Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_8 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, саме до того місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходився орган досудового розслідування - СВ Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області, дотримавшись положень ст. 132 КПК України.

07.11.2021 перший заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_9 виніс постанову про доручення здійснення досудового розслідування кримінального провадження № 0001451, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.10.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 383 КК України відносно ОСОБА_5 іншому органу досудового розслідування СВ Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області.

Таким чином, на момент звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу - 06.11.2021, досудове розслідування кримінального провадження щодо ОСОБА_5 здійснювалось Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області, під процесуальним керівництвом Ужгородської окружної прокуратури, які перебувають в межах територіальної юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, до якого й подано це клопотання відповідно до вимог кримінального процесуального закону.

Колегія суддів також звертає увагу суду першої інстанції на положення КПК України, якими не передбачено при зміні підсудності органа досудового розслідування, подані до місцевого суду з дотриманням приписів КПК України клопотання направляти до іншого суду.

З огляду на вищенаведене, апеляційний суд вважає, що клопотання про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу підлягає розгляду слідчим суддею Ужгородського міськрайонного судді Закарпатської області.

Разом із тим, статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Отже, слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

За таких обставин, з огляду на те, що на момент звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу орган досудового розслідування, у провадженні якого перебувало вказане кримінальне провадження, знаходиться в межах територіальної юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, колегія суддів дійшла висновку про те, що клопотання слідчого про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу підлягає розгляду слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Тому, апеляційний суд вважає, що підстави, передбачені ч. 1 ст. 34 КПК України, для направлення провадження за клопотанням слідчого про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу до Мукачівського міськрайонного суду, відсутні, в зв`язку з чим, подання голови Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області задоволенню не підлягає.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні подання голови Ужгородського міськрайонного суду апеляційний суд також звертає увагу на положення ч. 1 ст. 32 КПК України, відповідано до якої спори між судами про підсудність не допускаються.

Керуючись ст. ст. 28, 31, 34, 81, 418, 419 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Подання голови Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Провадження за клопотанням старшого слідчого Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_8 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001451, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 23.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 383 КК України, - повернути на розгляд до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню не підлягає.

Судді: