Справа №295/4/22
УХВАЛА
Іменем України

05.01.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника власника майна адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах власника майна ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002159 від 25.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді із указаним клопотанням в інтересах власника майна ОСОБА_5 , в якому вказала, що ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 26.11.2021 накладено арешт на належний її довірителю автомобіль марки PEUGEOT Partner, д.н.з. НОМЕР_1 . Підставою для накладення арешту на зазначене майно стала необхідність забезпечення збереження речових доказів, а також необхідність проведення відповідних процесуальних дій в рамках кримінального провадження із транспортним засобом. За словами представника, даний арешт має бути скасований з кількох підстав. По-перше, арешт накладено за клопотанням неуповноваженої особи, а саме відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України із клопотанням про арешт майна мав право звернутись лише прокурор. По-друге, відпала потреба у подальшому утриманні майна, оскільки з часу накладення арешту минуло більше місяця і цього періоду було достатньо, на думку адвоката, для проведення усіх необхідних експертиз та складання необхідних процесуальних документів. З огляду на викладене, а також те, що на даний час потреби досудового розслідування не виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів адвокат ОСОБА_4 просить скасувати арешт на автомобіль марки PEUGEOT Partner, д.н. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_5 .

В судовому засіданні представник власника майна ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 підтримала вимоги клопотання з підстав у ньому наведених, просила їх задовольнити. Додала, що автомобіль використовується її довірителем для роботи та в інтересах сім`ї, зокрема і для відвезення дітей до школи. Крім цього, ОСОБА_5 надає певну допомогу потерпілій в ДТП.

Слідча СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд клопотання у її відсутність. Заперечує проти задоволення клопотання, оскільки вказаний вище транспортний засіб є доказом вчинення кримінального правопорушення та станом на 04.01.2022 судовим експертом було проведено експертизу технічного стану автомобіля, однак висновок експерта наразі неготовий. До того ж в ході досудового розслідування може виникнути необхідність в проведенні слідчих експериментів із залученням автомобіля або проведенні інших експертиз, так як на даний момент слідством не встановлено механізм вчинення ДТП.

Заслухавши пояснення представника власника майна, вивчивши й дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Встановлено, що в рамках кримінального провадження № №0002159, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 26.11.2021 року у справі № 295/15568/21 накладено арешт на автомобіль марки Peugeot Partner, р.н НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 , а також тимчасово позбавлено власника та користувачів останнього можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Зі змісту ухвали слідує, що підставою для накладення арешту на майно стало те, що зазначений автомобіль є речовим доказом у кримінальному провадженні та існує необхідність забезпечення збереження даного речового доказу.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Слідчий суддя не погоджується із твердженням адвоката про те, що із клопотанням про арешт автомобіля марки Peugeot Partner, р.н НОМЕР_1 , мав право звернутись лише прокурор, так як дана позиція прямо суперечить положенням ст.ст. 64-2, 170 КПК України.

Статтею 170 КПК України передбачені різні підстави накладення арешту на майно.

Так, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (п. 1 ч. 2 ст. 170, ч. 3 ст. 170 КПК України).

У свою чергу згідно з п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладено і з метою забезпечення спеціальної конфіскації.

У цьому разі арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2-Кримінального кодексу України (ч. 4 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме майно, щодо якого ухвалою слідчого судді визначено необхідність арешту майна.

Таким чином законодавець розрізняє як різні підстави і мету накладення арешту на майно (забезпечення збереження речового доказу, спеціальної конфіскації, конфіскації майна або відшкодування шкоди), так і визначає різний перелік осіб, на майно яких може бути накладений арешт залежно від того, з якою метою був застосований даний захід забезпечення кримінального провадження.

Як зазначалось вище, арешт в рамках кримінального провадження № №0002159 накладався на автомобіль марки Peugeot Partner, р.н НОМЕР_1 , з метою забезпечення збереження даного речового доказу. Зі змісту ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 26.11.2021 року у справі № 295/15568/21 не вбачається, що підставою накладення арешту на автомобіль також було забезпечення можливої спеціальної конфіскації транспортного засобу.

Частиною 1 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, нормами КПК України визначені виключно дві підстави, коли арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо: відпала потреба у його застосуванні; арешт було накладено необґрунтовано.

Окремо слідчим суддею звернуто увагу, що положення статті 174 КПК України не наділяють третю особу правом звернення до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна.

Судова практика Європейського суду з прав людини орієнтує на те, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар «Спорронг та Льоннрот проти Швеції». Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами , які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

За встановлених обставин, із урахуванням позиції представника власника майна, слідчої та наявних у матеріалах клопотання доказів, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для скасування арешту майна, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, беззаперечних доказів зникнення потреби у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження або необґрунтованості накладення арешту на майно в ході розгляду клопотання встановлено не було, у зв`язку із чим слідчий суддя не вбачає підстав на даному етапі досудового розслідування скасовувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 26.11.2021 року.

Відмова у задоволенні клопотання не позбавляє власника майна повторно звернутись із клопотанням про скасування арешту майна в порядку, передбаченому статтею 174 КПК України.

На підставі викладеного, зважаючи на завдання кримінального провадження, завдання та мету арешту майна, керуючись ст.ст. 2, 7, 16, 64-2, 98, 170, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя