печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5652/22-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2022 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 2-го відділу (розслідування особливо важливих кримінальних проваджень) управління розслідування особливо важливих кримінальних проваджень Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-
В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий в особливо важливих справах 2-го відділу (розслідування особливо важливих кримінальних проваджень) управління розслідування особливо важливих кримінальних проваджень Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, паспорт НОМЕР_1 , виданий Луцьким МВ УМВС України у Волинській області від 02.10.2015, уродженки села Великі Озера, Дубровицького району, Рівненської області, одруженої, не працюючої, раніше не судимої, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Визначити при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розмір застави, що дорівнює розміру 2 500 000 гривень. У разі внесення застави покласти у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки.
В обґрунтування клопотання вказує, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0006446 від 23.09.2020 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 206-2 КК України пособництві під час протиправного заволодіння майном підприємства, у тому числі частками їх засновників, шляхом вчинення правочинів з використанням підроблених документів підприємства, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, службовою особою з використанням службового становища, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 205-1 КК України пособництві під час внесення в документи, які відповідно до закону подаються для проведення державної реєстрації юридичної особи, завідомо неправдивих відомостей, а також умисному поданні для проведення такої реєстрації документів, які містять завідомо неправдиві відомості, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, службовою особою з використанням свого службового становища. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється в пособництві у протиправному заволодінні майном підприємства, у тому числі частками їх засновників, шляхом вчинення правочинів з використанням підроблених документів підприємства, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, службовою особою з використанням службового становища, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 3 ст. 206-2 КК України.
02.02.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 205-1, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 206-2 КК України.
Прокурор у судовомузасіданні клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та посилався на наявність передбачених ст.177 КПК України ризиків. Захисник підозрюваної в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив відмовити, вказав на необґрунтованість підозри та відсутність заявлених ризиків. Підозрювана підтримала позицію свого захисника. Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, слідчий суддя дійшов наступного висновку. Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0006446 від 23.09.2020 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 206-2 КК України пособництві під час протиправного заволодіння майном підприємства, у тому числі частками їх засновників, шляхом вчинення правочинів з використанням підроблених документів підприємства, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, службовою особою з використанням службового становища, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 205-1 КК України пособництві під час внесення в документи, які відповідно до закону подаються для проведення державної реєстрації юридичної особи, завідомо неправдивих відомостей, а також умисному поданні для проведення такої реєстрації документів, які містять завідомо неправдиві відомості, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, службовою особою з використанням свого службового становища. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється в пособництві у протиправному заволодінні майном підприємства, у тому числі частками їх засновників, шляхом вчинення правочинів з використанням підроблених документів підприємства, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, службовою особою з використанням службового становища, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 3 ст. 206-2 КК України.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється в пособництві у протиправному заволодінні майном підприємства, у тому числі частками їх засновників, шляхом вчинення правочинів з використанням підроблених документів підприємства, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, службовою особою з використанням службового становища, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 3 ст. 206-2 КК України.
02.02.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 205-1, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 206-2 КК України.
Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення та доводять, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, підтверджуються зібраними у ході здійснення досудового розслідування матеріалами кримінального провадження.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана ОСОБА_4 може здійснити вказані дії.
Відтак, приходжу до висновку про наявність у кримінальному провадженні обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України. Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність. Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа. Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_7 , виходячи лише з фактичних даних, що в містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин. Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту. Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту. Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення. Відповіднодо ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання прозастосування запобіжного заходу слідчийсуддя зобов`язаний встановити, чи доводять надні сторонами кримінального провадження доказиобставини, які свідчать про:1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальногоправопорушення;2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на яківказує слідчий, прокурор;3) недостатність застосування більшм`яких запобіжних заходів длязапобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами. Клопотання органу досудового розслідування про наявність в кримінальному провадженні ризиків, які обумовлюють доцільність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обґрунтовано лише тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого злочину. Проте, сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під цілодобовим домашнім арештом. Доводи клопотання слідчого та прокурора в тій частині, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1,2, 3, 5 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені. Розглядаючи клопотання про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення.
Однак не з`ясовано та не наведено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки та запобігти вказаним ризикам. Отже, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, дані про особу підозрюваного, має визначене місце проживання, його сімейний стан, соціальні зв`язки, за місцем постійного проживання характеризується позитивно, з огляду на відсутність належного обґрунтування існуючих ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України в самому клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та не доведено належним чином наявність таких ризиків і прокурором під час розгляду справи, слідчим суддею не встановлено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки та запобігти вказаним ризикам. На підставі вище викладеного, слідчий суддя не встановив підстав щодо необхідності задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 , оскільки обставин необхідності тримання особи під вартою в даному конкретному випадку немає, а тому до підозрюваної слід застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, саме такий запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваною, покладених на неї, процесуальних обов`язків визначених частиною 5 ст. 194 КПК України та який в повній мірі забезпечить запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, в тому числі і тих, які слідчий, прокурор вважають пріоритетними. На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194 ст. 376 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання відмовити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українку, громадянку України, паспорт НОМЕР_1 , виданий Луцьким МВ УМВС України у Волинській області від 02.10.2015, уродженку села Великі Озера, Дубровицького району, Рівненської області, одруженої, не працюючої, раніше не судимої, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком на два місяці.
Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати її:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;
- не відлучатися із Волинської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- утримуватися від спілкування із іншими підозрюваними, потерпілим, свідками у вказаному кримінальному провадженні;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, паспорт громадянина України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити строк дії ухвали слідчого судді до 02.04.2022 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали буде проголошено 08.02.2022 року о 14-00 годині.
Слідчий суддя ОСОБА_1