Справа № 357/16/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2022 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000059 від 07.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

13 січня 2022 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000059 від 07.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

Встановлені досудовим розслідування фактичні обставини вчинення кримінального правопорушення згідно поданого клопотання:

Слідчим відділом Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться розслідування кримінального провадження за № 0000059, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 07.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України.

07 січня 2022 року близько 01 години 00 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебував в приміщенні розважального комплексу «Щастя», що за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, 17 де вживав спиртні напої з трьома невстановленими особами. В подальшому, близько 02 години 35 хвилин, в ОСОБА_4 з вищевказаними невстановленими особами виник конфлікт, в ході якого потерпілий ОСОБА_4 намагаючись уникнути конфлікту вийшов з приміщення РК «Щастя» та пішов у напрямку вул. Ярослава Мудрого до зупинки громадського транспорту навпроти приміщення міської ради. Два невстановлених чоловіка (особа 1 в куртці білого кольору, особа 2 в спортивному костюмі зеленого кольору), з якими у ОСОБА_4 виник конфлікт, направилися за останнім, а третій невідомий чоловік (особа 3 в шапці чорного кольору), діставши з багажного відділення автомобіля PORSCHE CAYENNE який був припаркований перед входом до приміщення РК «Щастя» предмет схожий на автоматичну зброю, та дославши патрон в патронник здійснив постріл в повітря, після чого побіг за потерпілим ОСОБА_4 .. Наздогнавши потерпілого ОСОБА_4 який перебував неподалік зупинки громадського транспорту по вул. Ярослава Мудрого, навпроти міської ради м. Біла Церква, невстановлена особа здійснила постріл в напрямку потерпіло, в наслідок чого останній отримав вогнепальне поранення поясничної ділянки зліва.

Після цього невстановлена особа (особа 2) , повернувшись до автомобіля поклала предмет схожий на автоматичну зброю до багажного відділення вищевказаного автомобіля, та з місця вчинення кримінального правопорушення зникли.

07.01.2022 в період часу з 10 год. 20 хв. по 10 год. 47 хв. проведено огляд місцевості за адресою, Київська область м. Біла Церква вул. Ярослава Мудрого 21, в ході якого виявлено та вилучено: дві гільзи з маркуванням «17 68» які поміщено до окремих паперових конвертів пронумерованих з позначкою №1, та №2.

Вищевказані вилучені речі є матеріальними об`єктами, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відомості про участь сторін при розгляді клопотання та фіксування судового процесу:

Прокурор Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав подане клопотання, просив його вимоги задовольнити в повному обсязі.

Правове обґрунтування рішення:

Вислухавши учасників судового провадження, перевіривши надані матеріали клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя дійшов наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Відповідно до загальних правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначених ст. 132 КПК України, застосування таких заходів не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою застосування цих заходів, наявна потреба досудового розслідування в їх застосуванні, можливість виконання завдання досудового розслідування лише за умови їх застосування, ця потреба виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Відповідно до ч. 1 ст.237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Пункт 1 ч. 2 статті 167 КПК України передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За змістом ст.173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Внесене прокурором клопотання відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Під час вирішення справи по заявленому клопотанню слідчим суддею були враховані вимоги п.п. 1, 2 ч. 2 ст.173 КПК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться розслідування кримінального провадження за № 0000059, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 07.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України.

Так, слідчим суддею було встановлено, що 07.01.2022 року в порядку ст.237 КПК України слідчим СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 , проведено огляд місця події земельної ділянки поблизу кав`ярні «Студія Кави», яка розташована за адресою: вул. Ярослава Мудрого, буд.21 в м. Біла Церква Київської області. В ході даного огляду, під вікнами вказаної кав`ярні виявлено та вилучено дві гільзи з маркуванням «17 68», які поміщено до окремих паперових конвертів пронумерованих з позначкою №1 та №2.

Вилучені в ході огляду місця події 07.01.2022 року дві гільзи з маркуванням «17 68», які поміщено до окремих паперових конвертів пронумерованих з позначкою №1 та №2 постановою слідчого від 07.01.2022 визнано речовими доказами та направлено до НДЕКЦ МВС України для проведення балістичної експертизи.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Під час судового розгляду встановлено, що метою накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучено в ході огляду місця події від 07.01.2022 року, є збереження речового доказу та запобігання його знищенню, перетворенню, відчуженню чи приховуванню від органів досудового розслідування. Підставою для арешту майна є наявність достатніх підстав вважати, що вилучене майно є майном яке використовувалось під час вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, та відповідно яке може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду місця події майно шляхом заборони його відчуження, користування та розпорядження.

Доказів негативних наслідків від застосування такого максимального заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо підстав вважати тимчасово вилучене під час огляду місця події майно доказом в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно є розумним і співмірним, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речового доказу.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Разом з тим, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до положень ст.174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором, на яких також покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.

Керуючись ст.ст.2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 372, КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000059 від 07.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події земельної ділянки поблизу кав`ярні «Студія Кави», яка розташована за адресою: вул. Ярослава Мудрого, буд.21 в м. Біла Церква Київської області, а саме: дві гільзи з маркуванням «17 68», які поміщено до окремих паперових конвертів пронумерованих з позначкою №1 та №2.

Арештом визначити заборону відчуження, користування та розпорядження зазначеним майном для власника та інших користувачів.

Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити користування та розпорядження зазначеним майном.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , на якого покладається обов`язок визначення місця зберігання майна, щодо якого застосовано арешт та забезпечення його схоронності.

Ухвала підлягає виконанню з урахуванням вимог постанови КМУ № 1104 від 19 грудня 2012 року про «Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддяОСОБА_1