УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2021 року місто Київ

Суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 21.07.2021 (справа № 761/27087/21, провадження № 1-кс/761/15811/2021),

В С Т А Н О В И В:

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 перебуває скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 21.07.2021 (справа № 761/27087/21, провадження № 1-кс/761/15811/2021).

28.09.2021 в судовому засіданні з розгляду вказаної скарги ОСОБА_3 заявлено повторно відвід слідчому судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді вищезазначеної скарги.

Вказану заяву про відвід мотивовано тим, що, на її думку, слідчий суддя ОСОБА_4 не може розглядати вказану скаргу, оскільки слідчим суддею ОСОБА_4 28.05.2021 під час розгляду іншої скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (справа № 761/17579/21, провадження № 1-кс/761/10601/2021) було частково задоволено вказану скаргу, а саме, не було зобов`язано орган досудового розслідування внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за визначеними та самостійно кваліфікованими ОСОБА_3 статтями кримінального правопорушення, а відтак у ОСОБА_3 наявні обґрунтовані сумніви щодо неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 , оскільки заявник вважає, що у слідчого судді вже сформована позиція під час розгляду скарг на бездіяльність уповноваженої особи, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В судовому засіданні ОСОБА_3 заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 підтримала у повному обсязі та просила її задовольнити.

Уповноважена особа Державного бюро розслідувань, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду заяви, в судове засідання не з`явилась та про причини неявки суд не повідомила.

Заслухавши доводи заявника ОСОБА_3 , дослідивши мотиви заяви про відвід та матеріали скарги, вважаю, що заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст. ст. 75, 76 КПК України.

Так, відповідно до положень ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Поряд з цим, поняття «обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

В п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007 № 8 «Про незалежність судової влади» зазначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 9 КПК України є обов`язковою для застосування під час здійснення кримінального провадження, при наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти. Так, у справах «Гаусшильдт проти Данії» та «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду з прав людини підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012).

В той же час, підстав, які визначенні в ст. ст. 75, 76 КПК України в судовому засіданні не встановлено, в тому числі і обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в неупередженості слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 .

Наведені в заяві про відвід слідчого та оголошені в судовому засіданні доводи ОСОБА_3 про те, що слідчим суддею ОСОБА_4 під час попереднього розгляду іншої скарги ОСОБА_3 не законно частково задоволено її скаргу та не зобов`язано уповноважену особу органу досудового розслідування внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань із зазначенням конкретних статей кримінального правопорушення, які самостійно кваліфіковані ОСОБА_3 у своїй заяві про вчинення кримінального правопорушення, не можуть бути підставою для відводу слідчого судді.

Крім того, суд звертає увагу заявника ОСОБА_3 , що Київським апеляційним судом 22.06.2021 під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді ОСОБА_4 від 28.05.2021 у справі № 761/17579/21 за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на зазначене рішення, яку було залишено без задоволення, було надано оцінку вказаним доводам заявника та зазначено, що ст. 214 КПК України не передбачено можливості скаржника визначити остаточну правову кваліфікацію кримінального правопорушення на стадії внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Також, ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 10.08.2021 вже було відмовлено ОСОБА_3 у відводі слідчого судді ОСОБА_4 від участі у розгляді даної скарги.

Відтак, доводи ОСОБА_3 про те, що слідчим суддею ОСОБА_4 під час розгляду іншої скарги ОСОБА_3 в судовому рішенні не вказані конкретні статті Кримінального кодексу України, за якими потрібно кваліфікувати дії, які нею зазначені в заяві про вчинення кримінального правопорушення, фактично зводяться до її не згоди з прийнятим раніше судовим рішенням, якому надано було оцінку і судом апеляційної інстанції, і не можуть свідчити про упередженість слідчого судді при розгляді скарги саме в межах якої заявлений даний відвід і відповідно до положень КПК України не є правовою підставою для відводу.

Враховуючи викладене, за результатами розгляду даної заяви про відвід не встановлено обставин, які б виключали участь слідчого судді ОСОБА_4 у розгляді скарги ОСОБА_3 у справі № 761/27087/21, а тому заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 75, 80, 81, 376, 532 КПК України, суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 21.07.2021 (справа № 761/27087/21, провадження № 1-кс/761/15811/2021) відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1