Справа № 386/1135/21
Провадження № 1-кс/386/300/21
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 листопада 2021 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ клопотання начальника СВ Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 про арешт майна в кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР за № 0000563 від 27.11.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України

Клопотання надійшло до суду «30» листопада 2021 року о 11 год. 39 хв.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах -

В С Т А Н О В И В:
Начальник СВ Голованівського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 в рамках кримінального провадження № 0000563 від 27.11.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, а саме транспортного засобу автомобіля марки «BMW 325» з номерним знаком іноземної реєстрації « НОМЕР_1 », який є знаряддям вчинення злочину, шляхом заборони розпоряджатися та користуватися вказаним транспортним засобом; відрізки деревини приблизною довжиною 1 м. різного діаметру, породи «ясен», які знаходяться в салоні вказаного автомобіля, які є предметом кримінального правопорушення, шляхом заборони розпоряджатися та користуватися ними.

Вивчивши клопотання та додатки до нього, приходжу до висновку про його повернення прокурору для усунення недоліків відповідно до ч.3 ст.172 КПК України, виходячи з наступного.

Підстави та порядок накладення арешту під час кримінального провадження регулюється главою 17 «Арешт майна» КПК України.

Частиною 2 ст.171 КПК України передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт повинно бути зазначено: 1) підставу та мету відповідно до положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди; 5) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Частиною 2 ст.173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України). Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст.170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.64-2 КПК України права третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Як вбачається з долученого до клопотання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000563 від 27.11.2021 року, до вказаного реєстру внесено відомості за фактом незаконного спилу дерев на території с. Шевченково із північної сторони 58 кварталу 1 відділу лісництва Голочанське Голованівського лісового Господарства , що мало місце 27.11.2021 року, при цьому жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного злочину.

В клопотанні начальник слідчого відділу ОСОБА_3 не вказує відомості про власників вищевказаного майна.

Отже, при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно невідомих осіб, останні набувають статусу третьої особи, щодо якої вирішується питання про арешт. Чинним кримінальним процесуальним законодавством визначена можливість арешту майна третьої особи лише за клопотанням прокурора.

Разом з тим, як вбачається клопотання від 29.11.2021 року з даним клопотанням про арешт майна невідомих осіб звернувся начальник слідчого відділення Голованівського відділу поліції в Кіровоградській області підполковник поліції ОСОБА_2 .

Вказані обставини дають підстави для висновку, що з клопотанням про арешт майна звернувся неналежний суб`єкт.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин, клопотання начальника слідчого відділення Голованівського відділу поліції в Кіровоградській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000563 від 27.11.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.26,170-173,309 КПК України, слідчий суддя,

постановив:
Клопотання начальника слідчого відділення Голованівського відділу поліції в Кіровоградській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000563 від 27.11.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1