Справа № 309/3066/21
Провадження № 1-кс/309/608/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2021 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 розглянувши клопотання дізнавача СД Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 00000192 від 11.08.2021 р. щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України про арешт тимчасово вилученого майна ,-

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач СД Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_5 звернувся в суд з клопотанням про арешт майна .

У клопотанні зазначено, що 11 серпня 2021 року до чергової частини Хустського РУП надійшов рапорт про те, шо 11.08.2021р. близько 13год 19 хв. під час несення служби у добовому наряді СРПП капітаном поліції Дудашом Русланом по вулиці Островського в м.Хуст, за порушення ПДР було зупинено скутер марки Malagutti д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням гр. ОСОБА_6 , в якого було вилучено гаманець чорного кольору в якому знаходилось: поліетиленовий пакет з білою кристалічною речовиною, ззовні схожою на наркотичну та водійське посвідчення № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

11.08.2021 р. слідчим СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області було проведено огляд місця події, в ході якого вилучено гаманець чорного кольору в якому знаходилось: поліетиленовий пакет з білою кристалічною речовиною, ззовні схожою на наркотичну та водійське посвідчення № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час обшуку, огляду.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України, тобто критеріям тимчасово вилученого майна.

У зв`язку з тим, що гаманець чорного кольору та водійське посвідчення № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, мають відношення до даного провадження можуть зберігати на собі сліди злочину, та вони були вилучені під час огляду місця події, та по посвідченню водія необхідно призначити експертизу на залишки наркотичних речовин дізнавач просить накласти арешт на посвідчення водія та гаманець.

В судове засідання дізнавач СД Хустського ВП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_4 не з`явився надіславши суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 заперечив проти задоволення клопотання. Суду ствердив, що ухвалою слідчого судді Хустського районного суду від 12.08.2021 року клопотання повернуто дізнавачу для усунення недоліків в строк 72 години. Дізнавач повторно звернувся до слідчого судді з даним клопотанням 19 серпня 2021року, хоча термін для усунення недоліків був встановлений слідчим суддею до 16 серпня 2021 року. Крім того, повторно не обгрунтував своє клопотання, не виконавши вимоги суду.

Із поданого клопотання не зрозуміло, яке відношення та яким чином гаманець та водійське посвідчення може бути використано у кримінальному провадженні за ст.309 ч.1 КК України. Крім того, в матеріалах провадження немає жодних даних про наркотичні речовини, натомість у клопотанні дізнавач безпідставно посилається на необхідність призначення експертизи водійського посвідчення на залишки наркотичних речовин.

Слідчий суддя, перевіривши клопотання заявника на дотримання вимог Кримінального процесуального Кодексу України (далі - КПК), заслухавши доводи сторін та проаналізувавши наявні матеріали, приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено , та не оспорюється учасниками процесу, що 12 серпня 2021 р. дізнавач СД Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні вже звертався до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

Ухвалою слідчого судді Хустського районного суду від 12.08.2021 року клопотання повернуто дізнавачу для усунення недоліків на надано строк в 72 години для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

19 серпня 2021 р., дізнавач не усуваючи недоліки раніше поданого клопотання, подає нове клопотання про арешт майна, що в свою чергу не дає змогу слідчому судді перевірити дату отримання ним копії ухвали від 12 серпня 2021 р. та строку усунення ним недоліків, які були вказані в ухвалі та в прохальній частині не просить поновити строки для звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

Отже, враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що дізнавач в даному випадку повинен був на протязі 72 год. після отримання ухвали подати не нове клопотання а усунути недоліки поданого клопотання від 12 серпня 2021 р. та просити суд поновити строки для звернення із клопотанням , оскільки відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Разом з тим, відсутність клопотання про поновлення пропущеного строку не є безумовною підставою для відмови у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно, оскільки відповідно до вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні такого клопотання лише тоді, коли особа, яка його подала, не доведе необхідності такого арешту, а також наявності ризиків, передбачених абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У ч. 11 ст. 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає за необхідне перш за все зазначити, що матеріали клопотання не містять відповідного процесуального документу, який свідчить , що гаманець та посвідчення водія у даному кримінальному провадженні визнані речовими доказами, а отже, що є підстава для накладення арешту з метою збереження речових доказів.

Також матеріали клопотання не містять доказів щодо призначення у даному провадженні відповідної експертизи, у звязку з чим необхідно накласти арешт на водійське посвідчення, та жодним чином дізнавач у своєму клопотанні не обґрунтовує необхідність накладення арешту на гаманець.

Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя вбачає, що дізнавачем належним чином не доведено необхідність накладення арешту на майно, а також недоведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

За наведених вище обставин , слідчий суддя вважає , що в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 132, 167 170-173,175, 309 КПК України слідчий суддя ,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання дізнавача СД Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 00000192 від 11.08.2021 р. щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України про арешт тимчасово вилученого майна - відмовити

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Повний текст ухвали проголошено 1 вересня 2021 року о 10 год 00 хв.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1