Провадження № 1-кс/761/889/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 січня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва, за участі секретаря судового засідання ОСОБА_1 , заявника ОСОБА_2 , розглянувши заяву про роз`яснення ухвали слідчого судді від 06.08.2020 про відмову у задоволенні скарги захисника ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на постанову прокурора від 30.08.2019

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва 16.07.2020 надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на постанову прокурора від 30.08.2019 про зупинення кримінального провадження № 620 190 000 000 008 90 від 14.06.2019.

Заявник просив слідчого суддю скасувати вказану постанову, оскільки вважав, що зазначене рішення не відповідає вимогам ст. 110 КПК України через відсутність у ньому відомостей про місце та час прийняття постанови; місця та часу (строків) виконання цього рішення; особи, якій належить виконати постанову; постанова виготовлена не на офіційному бланку.

Ухвалою від 06.08.2020 слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_2 відмовив, мотивувавши своє рішення таким.

Державним бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування вказаного кримінального провадження. Постановою прокурора від 30.08.2019 досудове розслідування зупинено через оголошення підозрюваних ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у розшук, усі слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, проведення яких необхідне та можливе у даному кримінальному провадженні, виконані.

Згідно з ч. 4 ст. 281 КПК України досудове розслідування зупиняється вмотивованою постановою прокурора або слідчого.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК досудове розслідування може бути зупинене після повідомлення особі про підозру, якщо підозрюваного оголошено в розшук.

Частинами 1 та 2 ст. 281 КПК встановлено, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного не відоме або особа перебуває за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, то слідчий, прокурор оголошує його розшук. Про оголошення розшуку виноситься окрема постанова, якщо досудове розслідування не зупиняється, або вказується у постанові про зупинення досудового розслідування, якщо таке рішення приймається.

Згідно з ч. 2 ст. 280 КПК до зупинення досудового розслідування слідчий зобов`язаний виконати всі слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, проведення яких необхідне та можливе, а також всі дії для здійснення розшуку підозрюваного, якщо зупинити досудове розслідування необхідно у зв`язку з обставинами, передбаченими п. 2 ч.1 ст. 280 КПК.

Слідчий суддя ОСОБА_4 , відмовляючи у задоволенні скарги, зазначив, що вважає обґрунтованими та такими, що повністю відповідають вимогам кримінального процесуального закону України мотиви, які стали підставою для прийняття слідчим постанови про зупинення досудового розслідування. Жодних об`єктивних даних, які б спростовували чи ставили під сумнів доводи зазначеної постанови, у судовому засіданні не встановлено.

Також, слідчий суддя акцентував увагу на тому, що наведені скаржником підстави за своєю суттю є формальними та надуманими, а тому не можуть впливати на законність прийнятого прокурором процесуального рішення. Крім того, на окрему увагу заслуговує те, що досудове розслідування кримінального провадження, зупиненого оскаржуваною постановою, у подальшому відновлено, що за станом на день розгляду скарги свідчило про відсутність предмету оскарження.

Адвокатом ОСОБА_2 16.09.2020 подана заява про роз`яснення зазначеного судового рішення. На переконання ініціатора заяви, слідчий суддя:

- не взяв до уваги недотримання прокурором вимог ч. 5, 6 ст. 110 КПК та Тимчасової інструкції з діловодства в органах прокуратури (затв. наказом Генерального прокурора України від 12.02.2019 № 27) (1);

- зазначив, що оскаржувана постанова прийняття слідчим, тоді як відповідне рішення прийняв прокурор (2);

- вказав, що вважає наведені скаржником підстави для оскарження формальними та надуманими (3);

- врахував, що досудове розслідування у вищезазначеному кримінальному провадженні після його зупинення відновлене, що свідчить про відсутність предмету оскарження (4).

З огляду на зазначене, адвокат просив детально та ґрунтовно роз`яснити усі вище перелічені питання.

Ухвалою від 12.10.2020 слідчий суддя ОСОБА_4 у задоволенні заяви відмовив через те, що рішення викладене у категоричній, однозначній формі, без наявності підстав для його подвійного сприйняття, тобто є зрозумілим і роз`яснення не потребує.

Ухвалою від 08.12.2020 колегії суддів Київського апеляційного суду у складі головуючого судді ОСОБА_7 , суддів ОСОБА_8 та ОСОБА_9 за апеляційною скаргою заявника ухвала слідчого судді ОСОБА_4 від 12.10.2020 скасована та призначений новий розгляд у суді першої інстанції для належного умотивування поставлених адвокатом питань (1-4).

Прокурор Офісу Генерального прокурора до суду не прибув, про місце, день та час розгляду заяви про роз`яснення судового рішення повідомлявся належним чином. Зазначена обставина не є перешкодою для розгляду справи.

У судовому засіданні ініціатор заяви про роз`яснення - адвокат ОСОБА_2 зазначив, що резолютивна частина судового рішення від 06.08.2020 йому зрозуміла, тому додаткового тлумачення не потребує, у той же час просив урахувати, що відповідно до вимог чинного КПК судове рішення складається з трьох частин, у т.ч. має включає у себе мотивувальну частину, зміст останньої і є для нього незрозумілим.

Слідчий суддя, заслухавши думку адвоката, дослідивши матеріали судового провадження, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Отже роз`яснення має полягати у наведенні додаткових доводів щодо висновків, яких дійшов суд та виклав у своєму рішенні. При цьому відповідні тези мотивувальної частини рішення, які піддаються роз`ясненню, не можуть бути змінені.

(1) Надаючи роз`яснення причин, чому слідчий суддя ОСОБА_4 не взяв до уваги посилання заявника на недотримання прокурором вимог ч. 5, 6 ст. 110 КПК та Тимчасової інструкції з діловодства в органах прокуратури (затв. Наказом Генерального прокурора України від 12.02.2019 № 27), слідчий суддя вважає за необхідне наголосити, що згідно з ч. 5 ст. 110 КПК постанова слідчого, прокурора складається з трьох частин:

1) вступної, яка повинна містити відомості про місце і час прийняття постанови; прізвища, ім`я, по батькові посаду особи, яка прийняла постанову;

2) мотивувальної, яка повинна містити відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови їх обґрунтування та посилання на положення КПК;

3) резолютивної, яка повинна містити відомості про зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Оскаржувана постанова прокурора від 30.08.2019 відповідає вказаним вимогам - містить вступну, мотивувальну та резолютивну частини, у кожній з них зазначені усі передбачені вказаної вище статтею дані.

Так, у вступній частині наведено, що постанова прийнята 30.08.2019, у м. Києві, прокурором третього відділу процесуального керівництва другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання державного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_10 .

Мотивувальна частина містить відомості про обставини, які стали підставою для прийняття постанови про зупинення досудового розслідування, зокрема, наведено, що підозрювані ОСОБА_5 та ОСОБА_6 виїхали за межі України, тобто переховуються від органу досудового розслідування та оголошені у розшук. У цій частині рішення прокурор послався на положення КПК, відповідно до яких прийнята постанова. Сукупність зазначених даних є достатнім мотивуванням для прийняття вказаного процесуального рішення.

Резолютивна частина постанови прокурора вказує на прийняте рішення про зупинення досудового розслідування; можливість його оскарження до слідчого судді; зазначено, до якого суду необхідно звертатися зі скаргою; наведений строк, упродовж якого можливе подання скарги; зазначені особи, які можуть скористатися правом на оскарження. Враховуючи зміст постанови, її виконання полягає у безпосередньому зупинені перебігу строків досудового слідства, тому не зазначені місце, час її виконання та виконавець.

Частиною 6 статті 110 КПК визначено, що постанова слідчого, прокурора виготовляється на офіційному бланку та підписується службовою особою, яка прийняла відповідне процесуальне рішення.

Постанова прокурора від 30.08.2019 виготовлена на бланку Генеральної прокуратури України, підписана особою, яка її прийняла.

Будь-які недоліки у паперовому оформленні рішення, недотримання відстані, на якій розміщено зображення Державного герба України на бланку прокуратури, розміщення тексту стосовно аркушу, місце зазначення підпису тощо, що регламентовано Тимчасовою інструкцією з діловодства в органах прокуратури, не впливає на зміст прийнятого прокурором рішення, його законність та обґрунтованість, оскільки слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Недотримання прокурором або будь-яким іншим учасником кримінального провадження вимог нормативних актів з діловодства не є предметом судового контролю.

Перелік наведених чинників і став підставою, яка дала слідчому судді ОСОБА_4 право під час ухвалення рішення про відмову у скасуванні постанови прокурора не враховувати доводи ініціатора скарги .

(2) Щодо зазначення у рішенні слідчого судді ОСОБА_4 , що оскаржувана постанова прийнята слідчим, слідчий суддя вважає вказане технічною помилкою, виправлення якої можливе у порядку ст. 379 КПК.

(3) Роз`яснюючи висновок слідчого судді ОСОБА_4 у частині того, що наведені скаржником підстави для оскарження є «формальними та надуманими», слідчий суддя зазначає, що формальними у цьому контексті слід вважати доводи, які не враховують зміст прийнятого рішення, а зводяться виключно до відшукання недоліків у його зовнішньому відображенні.

Надуманими вважаються такі підстави, які свідомо або несвідомо перекручують фактичні обставини, спотворюють їх реальний зміст з метою створити враження, що другорядні фактори мають вирішальне значення для оцінки законності підданого оскарженню рішення.

(4) У силу ч.1 ст. 282 КПК зупинене досудове розслідування відновлюються постановою слідчого, прокурора, якщо підстави для його зупинення перестали існувати, а також у разі потреби проведення слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій.

Таким чином, після відновлення досудового розслідування останнє продовжується у загальному порядку, постанова про зупинення фіксує існування певних обставин на момент ухвалення такого рішення та зупиняє перебіг строків досудового розслідування.

Оскільки ініціатор скарги не ставив під сумнів наявність фактичних підстав для зупинення досудового слідства, тобто оголошення розшуку підозрюваних, слідчий суддя ОСОБА_4 відмітив, що за таких обставин після відновлення розслідування оскарження постанови про зупинення є безпредметним.

Слідчий суддя, будучи відповідно до ч. 3 ст. 415 КПК обмеженим вищезазначеною ухвалою Київського апеляційного суду від 08.12.2020, вважає, що заява про роз`яснення судового рішення підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 380 КПК, слідчий суддя

у х в а л и в :
Заяву адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 задовольнити.

Роз`яснити мотивувальну частину ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 06.08.2020 (справа № 761/21335/20, провадження № 1-кс/761/13268/2020), зазначивши таке:

(1) Слідчий суддя ОСОБА_4 не взяв до уваги посилання заявника на недотримання прокурором вимог ч. 5, 6 ст. 110 КПК та Тимчасової інструкції з діловодства в органах прокуратури (затв. Наказом Генерального прокурора України від 12.02.2019 № 27), через те, що згідно з ч. 5 ст. 110 КПК постанова слідчого, прокурора складається з трьох частин:

1) вступної, яка повинна містити відомості про місце і час прийняття постанови; прізвища, ім`я, по батькові посаду особи, яка прийняла постанову;

2) мотивувальної, яка повинна містити відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови їх обґрунтування та посилання на положення КПК;

3) резолютивної, яка повинна містити відомості про зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Оскаржувана постанова прокурора від 30.08.2019 відповідає вказаним вимогам - містить вступну, мотивувальну та резолютивну частини, у кожній з них зазначені усі передбачені вказаної вище статтею дані.

Так, у вступній частині наведено, що постанова прийнята 30.08.2019, у м. Києві, прокурором третього відділу процесуального керівництва другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання державного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_10 .

Мотивувальна частина містить відомості про обставини, які стали підставою для прийняття постанови про зупинення досудового розслідування, зокрема, наведено, що підозрювані ОСОБА_5 та ОСОБА_6 виїхали за межі України, тобто переховуються від органу досудового розслідування та оголошені у розшук. У цій частині рішення прокурор послався на положення КПК, відповідно до яких прийнята постанова. Сукупність зазначених даних є достатнім мотивуванням для прийняття вказаного процесуального рішення.

Резолютивна частина постанови прокурора вказує на прийняте рішення про зупинення досудового розслідування; можливість його оскарження до слідчого судді; зазначено, до якого суду необхідно звертатися зі скаргою; наведений строк, упродовж якого можливе подання скарги; зазначені особи, які можуть скористатися правом на оскарження. Враховуючи зміст постанови, її виконання полягає у безпосередньому зупинені перебігу строків досудового слідства, тому не зазначені місце, час її виконання та виконавець.

Частиною 6 статті 110 КПК визначено, що постанова слідчого, прокурора виготовляється на офіційному бланку та підписується службовою особою, яка прийняла відповідне процесуальне рішення.

Постанова прокурора від 30.08.2019 виготовлена на бланку Генеральної прокуратури України, підписана особою, яка її прийняла.

Будь-які недоліки у паперовому оформленні рішення, недотримання відстані, на якій розміщено зображення Державного герба України на бланку прокуратури, розміщення тексту стосовно аркушу, місце зазначення підпису тощо, що регламентовано Тимчасовою інструкцією з діловодства в органах прокуратури, не впливає на зміст прийнятого прокурором рішення, його законність та обґрунтованість, оскільки слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Недотримання прокурором або будь-яким іншим учасником кримінального провадження вимог нормативних актів з діловодства не є предметом судового контролю.

Перелік наведених чинників і став підставою, яка дала слідчому судді ОСОБА_4 право під час ухвалення рішення про відмову у скасуванні постанови прокурора не враховувати доводи ініціатора скарги .

(2) Зазначення у рішенні слідчого судді ОСОБА_4 , що оскаржувана постанова прийнята слідчим, є технічною помилкою.

(3) Наведені скаржником підстави для оскарження є «формальними та надуманими», тому що формальними у цьому контексті слід вважати доводи, які не враховують сам зміст прийнятого рішення, а зводяться виключно до відшукання недоліків у його зовнішньому відображенні.

Надуманими вважаються такі підстави, які свідомо або несвідомо перекручують фактичні обставини, спотворюють їх реальний зміст з метою створити враження, що другорядні фактори мають вирішальне значення для оцінки законності підданого оскарженню рішення.

(4) У силу ч.1 ст. 282 КПК зупинене досудове розслідування відновлюються постановою слідчого, прокурора, якщо підстави для його зупинення перестали існувати, а також у разі потреби проведення слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій.

Таким чином, після відновлення досудового розслідування останнє продовжується у загальному порядку, постанова про зупинення фіксує існування певних обставин на момент ухвалення такого рішення та зупиняє перебіг строків досудового розслідування.

Оскільки ініціатор скарги не ставив під сумнів наявність фактичних підстав для зупинення досудового слідства, тобто оголошення розшуку підозрюваних, слідчий суддя ОСОБА_4 відмітив, що за таких обставин після відновлення розслідування оскарження постанови про зупинення є безпредметним.

На цю ухвалу упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_11