Провадження №1-кс/369/2217/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.08.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№0001636 від 14.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15; ч. 1 ст. 115 КК України,-
В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий слідчого відділу Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 , звернувся до суду з даним клопотанням, мотивуючи його тим, що13 серпня 2021 року близько 13 години ОСОБА_4 , перебував в стані алкогольного сп`яніння, за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де в одній із кімнат побачив гр. ОСОБА_7 , який лежав на дивані та спав, з яким на передодні виник конфлікт. В цей час у ОСОБА_4 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, які супроводжувались почуттям незадоволеності та злості, виник кримінально протиправний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій кримінально протиправний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_4 перебуваючи в тому ж місці, в той же час, в стані алкогольного сп`яніння, взяв до руки сокиру, яка знаходилась в будинку, та, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, свідомо допускаючи та бажаючи настання смерті ОСОБА_7 , цілеспрямовано та умисно наніс останньому один удар сокирою у лобну долю голови, спричинивши останньому тілесне ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми. Однак ОСОБА_4 не вчинив всіх дій, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця і кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від його волі.

Таким чином, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15; ч. 1 ст. 115 КК України (у вчиненні не закінченого замаху на вбивство, тобто умисного протиправного заподіянні смерті іншій людині), обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Києва, не зареєстрований, фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин України, не працюючий, з професійно-технічною освітою, раніше судимий.

Слідчим СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_8 . 14.08.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15; ч. 1 ст. 115 КК України.
Допитаний як підозрюваний ОСОБА_4 свою вину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15; ч. 1 ст. 115 КК України визнав повністю.

Причетність підозрюваного ОСОБА_4 до даного кримінального правопорушення підтверджується зібраними на даний час матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом огляду місця події від 13.08.2021; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 14.08.2021; показами свідка ОСОБА_9 від 14.08.2021; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 від 14.08.2021; протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 від 14.08.2021; іншими матеріалами кримінального провадження.

Підставою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15; ч. 1 ст. 115 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому за погодженням з прокурором звернутися з клопотанням до суду про обрання запобіжного заходу у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15; ч. 1 ст. 115 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином та за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, знаючи про тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його судом винуватим, а також те що підозрюваний немає тісних соціальних зв`язків, постійної роботи, може переховуватись від органу досудового розслідування та в подальшому від суду.

Разом з тим, перебуваючи не під вартою підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати шляхом підбурювання, вмовляння, залякування на покази свідків, які вже допитані по кримінальному провадженню та, які надалі будуть встановлені та допитані, з метою надання органу досудового розслідування неправдивих показів, таким чином наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, підозрюваний ОСОБА_4 проживає в одному будинку із безпосереднім свідком кримінального правопорушення ОСОБА_9 , а також в одному районі з потерпілим ОСОБА_7 , а тому застосовувати менш суворий запобіжний захід ніж тримання під вартою неможливо.

Також, у разі не обрання запобіжного заходу у вигляді триманням під вартою підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки досудове розслідування триває, на даний час не виконанні всі слідчі дії, спрямовані на отримання та перевірку доказів, а тому ОСОБА_4 перебуваючи не під вартою може вчиняти ряд дій, для того щоб уникнути кримінальної відповідальності, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, враховуючи, що кримінальне правопорушення було вчинене за місцем його проживання і в ході досудового розслідування може виникнути необхідність у проведенні оглядів за вказаною адресою, а також слідчих експериментів та інших слідчих дій, а тому наявний ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України серед іншого передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Пунктом 4 частиною 2 статті 183 КПК України серед іншого визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Таким чином, враховуючи вище викладене, аналізуючи зібрані в сукупності докази, можливо прийти до висновку, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків та покладених на підозрюваного обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для застосування такого виняткового запобіжного заходу, як тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Підозрюваний та захисник заперечували щодо задоволення клопотання, просили суд обрати більш м`який запобіжний захід.
Вислухавши пояснення та доводи підозрюваного, його захисника, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, дослідивши подані матеріали, дослідивши наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду, цим самим перешкоджати встановленню істини по справі, а також незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, суд приходить до висновку про необхідність задовольнити клопотання та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Відповідно до п. 4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім, як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад пять років.
Суд оцінює вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється.
При цьому суд, оцінює всі обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, його репутацію.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Враховуючи що, підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду, тим самим може перешкоджати кримінальному провадженню, а також може незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, суд приходить до висновку що вказані обставини виключають об`єктивну можливості щодо застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як домашній арешт, або іншого більш м`якого запобіжного заходу.
За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.
За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Між тим, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З вище наведених підстав, слідчий суддя, приходить до висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні злочину, який пов`язаний із застосуванням насильства.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 183, 184,193,194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№0001636 від 14.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15; ч. 1 ст. 115 КК України- задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Києва, не зареєстрованого, зі слів проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого, з професійно-технічною освітою, раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» на строк 60 діб, а саме до 12 жовтня 2021 року (включно).
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали оголошено 17.08.2021 року о 16 год. 50 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1