Справа№ 309/3059/20
Провадження № 1-кп/309/664/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2021 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесенному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000497 від 29.05.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст.115 КК України

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Хустського районного суду Закарпатської області перебуває кримінальне провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст.115 КК України.

В судовому засіданні по даному кримінальному провадженні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Дане клопотання обґрунтовує тим, що досудовим слідством встановлено , що 29.05.2020 р. приблизно о 18:30 год., ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись по місцю свого проживання АДРЕСА_1 , під час сварки з своїм сином ОСОБА_4 , маючи раптово виниклий намір на умисне протиправне заподіяння смерті останньому, усвідомлюючи протиправність карність та суспільну небезпечність своїх дій, а також настання суспільно небезпечних наслідків, стоячи навпроти свого сина, схопив зі стола кухонний ніж та наніс останньому один удар ножем в область грудної клітки, спричинивши йому тілесне ушкодження у вигляді проникаючого поранення грудної клітини з пошкодженням середостіння лівої легені.

Беручи до уваги вищевикладене, встановлено наявність достатніх доказів для оголошення підозри ОСОБА_5 ,. у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.І ст.115 КК України, кваліфікуючою ознакою якого є: закінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

30 травня 2020 р. стороною обвинувачення відповідно до ст. 278 КПК України повідомлено про підозру: ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, одруженого, раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) за ч.2 ст. 15 , ч.1 ст. 115 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є: закінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Підозра ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події від 29.05.2020 р. згідно якого вилучено знаряддя злочину- ніж, яким ОСОБА_5 заподіяв тілесні ушкодження ОСОБА_4 протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , від 24.06.2020 р. яка показала, що її чоловік ОСОБА_5 , заподіяв її сину ОСОБА_4 ножем тілесні ушкодження, висновком судово-медичної експертизи №123 від 23.06.2020 р. згідно якої у ОСОБА_4 виявлено проникаюче колото різане поранення грудної клітки, з пошкодженням середостіння та нижньої долі лівої легені.

18.11.2020 обвинувальний акт у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_5 за ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, в порядку ст. 291 КПК України направлено до суду.

Так, частиною 2 ст.181 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч.ч.1, 3 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Враховуючи вищенаведене, на даний час виникло питання про необхідність продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_5 .

Відповідно до вимог ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Матеріали кримінального провадження дають підстави вважати підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) обґрунтованою.

З огляду на те, що поняття "обґрунтована підозра" не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", вважаю необхідним враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32.

При обранні запобіжного заходу суду також необхідно врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим ОСОБА_5 кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.15, ч.І ст.115 КК України; - тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим за вироком суду у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачуються, зокрема відповідно до ст.12 КК України злочин передбачений ст.15 ч.І ст.115 КК України відноситься до категорії особливо тяжкого злочину за який передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років позбавлення волі.

Метою і підставами застосування запобіжного заходу, згідно ст.177 КПК України є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам обвинуваченого ОСОБА_5 , який усвідомлюючи міру покарання за вчинений ним кримінального правопорушення може: - переховуватися від суду; - незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; - вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не дозволить запобігти ризикам зазначеним у ст.177 КПК України, що в подальшому може призвести до невиконання завдань кримінального судочинства, а також враховуючи положення ст.178 та ст.183 КПК України є достатні підстави для обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_5 .

У своєму клопотанні прокурор просить суд продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням на нього обовязків - не відлучастися із населеного пункту , в якому він зареєстрований та проживає без дозволу прокурора або суду; заборонити спілкуватися із свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні, повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання,

В судовому засіданні ОСОБА_5 його захисник ОСОБА_6 заперечили щодо задоволення клопотання у частині цілодобвого домашнього арешту. Суду ствердили, що на даний час дружина обвинуваченого перебуває на стаціонарному лікуванні у Хустській ЦРЛ після перенесеного інсульту, що підтверджується відповідною медичною довідкою, і перебуває у важкому стані. На даний час дружина обвинуваченого не може самостійно пересуватися та потребує постійного стороннього догляду, в тому числі щодо справляння фізіологічних потреб. Дужина ОСОБА_5 ОСОБА_7 категорично забороняє сину ОСОБА_4 здійснювати за нею догляд оскільки соромиться. Інших осібокрім обвинуваченого ОСОБА_5 , які б могли здійснювати догляд немає, а тому просять застсоувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_4 заперечив проти застсоування відносно його батька ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Суду ствердив, що його мати на даний час перенесла інсульт, знаходиться на стаціонарному лікуванні у Хустькій ЦРЛ та категорично відмовляється щоб він її доглядав оскільки соромиться. Його мати потребує постійного стороннього догляду, який їй може забезпечити лише батько ОСОБА_5 . Просить суд застоуувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Заслухавши думку учасників судового процесу, вирішуючи питання щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту суд констатує наступне.

Відповідно до ухвали Хустського районного суду від 26 січня 2021 р. обвинуваченому ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який закінчується 26.03.2021 року .

Зі змісту ст.181 КПК України вбачається, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

В судовому засіданні встанволено, що обвинувачений ОСОБА_5 на даний час проживає разом з своїм сином ОСОБА_4 та дружиною ОСОБА_7 .

Відповідно до довідки № 33 Хустської ЦРЛ вбачаєтья , що ОСОБА_7 з 13 03.2021 р. перебуває на стаціонарному лікуванні у неврологічному відділенні з приводу гострого порушення мозкового кровообігу, а отже потребує стороннього догляду.

Вирішуючи питання доцільності продовження ОСОБА_5 строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, суд враховує як вимоги національного законодавства, так і вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Також враховує правову позицією, викладену у рішенні ЄСПЛ від 10.02.2012 року у справі «Харченко проти України», в якому вказано, що практика обрання запобіжного заходу без конкретного юридичного підґрунтя є несумісною з принципом юридичної визначеності та принципом захисту від свавілля, які червоною ниткою проходять через Конвенцію і принцип верховенства права ( рішення у справі «Єлоєв проти України» (Yeloyev v. Ukraine), №17283/02, п. 50, від 06.11.2008 р.).

Суд враховує ступінь тяжкості та суспільну небезпечність злочину, у вчиненні якого обвинувачуються ОСОБА_5 обставини справи, а також враховує факт перебування на стаціонарному лікуванні дружини обвинуваченого ОСОБА_5 - ОСОБА_7 , що підтверджується відповідною довідкою Хустської ЦРЛ, та відповідно необхідність стороннього догляду за нею.

Приймаючи рішення щодо продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту суд враховує, що останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжких, тяжкість покарання зокрема у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, що загрожує в разі визнання обвинуваченого винним в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, а також враховує, що з моменту зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт ОСОБА_5 постійно зявляється у судові засідання та належним чином виконує свої процесуальні обовязки.

Застосований до обвинуваченого запобіжний захід у виді домашнього арешту кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними у кримінальному процесуальному законі конкретними підставами і метою запобіжного заходу, а також запобігання спробам переховуватися від суду, у зв`язку з чим з плином часу інтереси судового слідства не втратили актуальності.

Відтак, виключно у сукупності з усіма наведеними вище обставинами, для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та для запобігання спробам останнього переховуватися від суду, із врахуванням вимог щодо наявності наведених вище ризику передбаченого ст. 177 КПК України, а також того, що судовий розгляд не може бути закінченим до спливу строку дії попередньої ухвали суду про застосування такого виду запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 суд робить висновок про необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту по 26 травня 2021 року включно.

Враховуючи вказані обставини, суд переконаний, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби забезпечить дотримання обвинуваченим ОСОБА_5 процесуальних обов`язків в суді, а тому клопотання прокурора слід задоволити частково.

Керуючись ст.ст. 177, 178 , 181, 194 , 376 Кримінального процесуального кодексу України, ст. 5 та 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задоволити частково.

Продовжити ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю с. Бороняво Хустського району, мешканцю АДРЕСА_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту до 26 травня 2021 р. включно з покладанням на нього наступних обов`язків:

- у період з 20 годин по 08 годину наступного дня не залишати місце постійного проживання будинок АДРЕСА_1 ;

- не відлучастися із населеного пункту , в якому він зареєстрований та проживає без дозволу прокурора або суду;

- заборонити спілкуватися із свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні.

-повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання,

Роз`яснити ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу УП за місцем проживання обвинуваченого .

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Хустської місцевої прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Повний текст ухвали проголошено 6 квітня 2021 р .

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_1