справа № 278/2603/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 серпня 2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Житомирського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
13 серпня 2021 року ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, яким просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 15.12.2020 року по справі №295/15084/20 на належне йому майно, а саме автомобіль марки "Део Ланос" д.н.з. " НОМЕР_1 ".

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про повернення клопотання, у зв`язку з наступним.

Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 15.12.2020 року було накладено арешт на зазначений автомобіль.

Арешт на вказане майно накладено в рамках досудового розслідування по кримінальному провадженню №0000830, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань13.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Відповідно до положень ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

У ч. 2 ст. 132 КПК України встановлено загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосування цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Кримінальним процесуальним кодексом України визначено, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст.100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ст. 34 КПК України, суди не наділені повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Як вбачається зі змісту ухвали Богунського районного суду м. Житомира від 15.12.2020 року по накладення арешту, органом, яким здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000830 є Житомирський РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області, який не розташований на території Житомирського району Житомирської області.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов до висновку про повернення клопотання особі, яка його подала для подальшого звернення до суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 174 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє його права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1