печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про арешт майна, в рамках кримінального провадження за № 0000054,

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання про арешт майна.

Мотивуючи означене клопотання прокурор вказує наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження № 0000054 від 19.01.2021, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ст. 231 КК України.

Прокурор у клопотанні вказує, що упродовж 2020 року щодо ДК «Укрспецекспорт» опубліковано низку дискредитуючих публікацій (статей) в засобах масової інформації (далі ЗМІ) та інтернет-виданнях з використанням конфіденційних та службових відомостей ДК «Укрспецекспорт», у тому числі з викривленим трактуванням, що стосується інформації проблемних аспектів міжнародного співробітництва України на ринку озброєння, зокрема, в Ісламській Республіці ОСОБА_6 , а саме:

- 28.04.2020 в інтернет-виданні ZN.ua «Дзеркало тижня» опубліковано статтю « ІНФОРМАЦІЯ_1 »;

- 05.08.2020 в інтернет-виданні cencor.net.ua (ЦЕНЗОР.НЕТ) опубліковано статтю «Провал у Пакистані. Як топ-менеджери «Укроборонпрому» вибили Україну зі стратегічного ринку озброєнь», в якій було розміщено копії службових документів ДК « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та оприлюднено іншу інформацію, що компрометує діяльність останньої, зокрема: службову записку № USE/РК/99 від 30.06.2020р. «Щодо участі ДК «Укрспецекспорт»/фірми « ІНФОРМАЦІЯ_3 » в тендерах СВ «Пакистану»; службову записку № USE/РК/100 від 09.07.2020р. «Щодо участі ДК «Укрспецекспорт»/фірми « ІНФОРМАЦІЯ_3 » в тендерах СВ «Пакистану»; лист-довіреність № USE-02-2974 від 12.03.2020р. на адресу фірми «Raviana»; лист Генерального директора ДК «Укрспецекспорт» № НОМЕР_1 - 01-7341 від 10.07.2020р. на адресу ІНФОРМАЦІЯ_4 з інформуванням компанії «Raviana»; лист генерального директора ДК « ІНФОРМАЦІЯ_5 » № USE-02-6030 від 10.06.2020 на адресу Генерального директорату Сухопутних військ Пакистану про уповноваження фірми «Raviana» брати участь у тендерах; електронний лист виконавчого директора фірми «Raviana» бригадирного генерала Казима до Головного управління закупівель Сухопутних військ Пакистану стосовно розуміння умов тендеру; лист Головного управління закупівель СВ Пакистану на адресу фірми «Raviana» щодо усунення від закупівель; електронний лист директора представництва Компанії в Пакистані до керівництва фірми « ІНФОРМАЦІЯ_3 », копія ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 і ще одній неназваній особі; електронний лист виконавчого директора фірми «Raviana» бригадного генерала Казима до директора представництва Компанії в Пакистані. копія ОСОБА_7 , ОСОБА_8 і ще одній не названій особі; два скрін-шоти екрану телефону;

- 07.11.2020 в інтернет виданні " ОСОБА_10 " опубліковано статтю « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та «Провал у Пакистані». Розміщенно фотографії колишнього директора представництва ДК " ІНФОРМАЦІЯ_2 " в Ісламській Республіці Пакистан ОСОБА_11 , зроблені під час церемонії закінчення його повноважень з колективом компанії «Trojans» ( ІНФОРМАЦІЯ_6 );

- 03.12.2020 в інтернет-виданні ТОВ «Інформаційно-консалтингова компанія « ІНФОРМАЦІЯ_7 » опубліковано чергову статтю «СБУ проводить обшуки та виїмку документів в « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та « ІНФОРМАЦІЯ_2 », а в інтернет-виданні "Хвиля" опубліковано статтю « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ( ІНФОРМАЦІЯ_8 в яких було розміщено копії конфіденційних документів ДК « ІНФОРМАЦІЯ_2 », а саме аналітичну записку ДК «Укрспецекспорт» щодо питань ДП «ВОВК «Фотоприлад» від 19.05.2020; аркуш електронного листування (тема, електронна адреса відправника, текст - не розбірливо) «...Щодо надання копії ордеру на транзакцію, необхідної для ідентифікації платежу»; аркуш електронного листування. Тема - Платіжні зобов`язання по Контракту від 14/02/2012 №224; лист ДК «Укрспецекспорт» від 31/12/2014 № USE-18.4~16997; лист Директорату закупівель ВПС, ІНФОРМАЦІЯ_9 (Аіг)/Р-41; лист ДК «Укрспецекспорт» від 02/07/2020 №USE-02-6991; специфікацію виробів (2а аркуші) Додаток №1 до Договору комісії від 23/01/2020 №USE-18,2-76-D/K-20.

Відповідно до п. 1.4 «Положення про комерційну таємницю та конфіденційну інформацію», затвердженого наказом від 10.07.2015 № 44 відомості, що становлять комерційну таємницю та конфіденційну інформацію ДК «Укрспецекспорт», не підлягають розголошенню чи передачі в будь-якій формі іншим фізичним чи юридичним особам, у тому числі представникам вітчизняних та іноземних підприємств, установ, організацій, органів державної влади та місцевого самоврядування, судових, правоохоронних та контролюючих органів, народним депутатам, представникам засобів масової інформації без письмового дозволу Генерального директора або заступника Генерального директора ДК « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що поширений матеріал збирався, накопичувався та узагальнювався службовими особами ДК « ІНФОРМАЦІЯ_2 », які мали доступ до цих документів під час виконання ними службових обов`язків та усвідомлювали настання негативних наслідків для ДК «Укрспецекспорт» та України у разі їх розголошення.

Після виявлення вказаних фактів витоку конфіденційної інформації, Управлінням служби безпеки ДК « ІНФОРМАЦІЯ_2 » підготовлені та направлені Генеральному директору службові записки від 06.08.2020 № 15.4/2107 і від 04.12.2020 № 14.4/2360. На підставі вказаних службових записок та розпорядження Генерального директора проведено службові перевірки у ході яких встановлено факти витоку інформації (розголошення комерційної таємниці) ДК « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

З метою виявлення та вилучення речей і документів, які підтверджують причетність ОСОБА_11 до вчинених злочинів, передбачених ч. 1 ст. 364, ст. 231 КК України, 17.03.2021, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.02.2021 проведено обшук у квартирі АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_11 , яка належить ОСОБА_12 .

У ході обшуку за вказаною адресою, слідчим виявлено та вилучено мобільний телефон марки Apple 12 Pro Max з номером моделі MGCG3LL/А із сім-карткою мобільного оператора зв`язку МТС із номером НОМЕР_2 та ноутбук «Prestigio» із s/n: НОМЕР_3 із зарядним пристроєм до нього, які належать та перебувають у користуванні ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , на яких можуть міститись відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а надання вказаного мобільного телефону та ноутбуку разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження.

Проведення зазначеного експертного дослідження забезпечить повне та неупереджене розслідування кримінального провадження, прийняття у ньому законного та обґрунтованого рішення.

Ураховуючи вказане, цього ж дня мобільний телефон марки Apple 12 Pro Max з номером моделі MGCG3LL/А із сім-карткою мобільного оператора зв`язку МТС із номером НОМЕР_2 та ноутбук «Prestigio» із s/n: НОМЕР_3 із зарядним пристроєм до нього визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

У клопотанні прокурор вказує, що метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів, що відповідає положенням п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вимоги визначенні у клопотанні підтримав, просить задовольнити з викладених у ньому підстав.

Представник власника майна ОСОБА_4 щодо задоволення клопотання заперечив, просить відмовити.

Захисник у своїх запереченнях вказує, що відсутні будь-які докази, що на телефоні міститься відомості, що мають відношення до розслідування кримінального провадження, що в свою чергу не може бути речовим доказом у даному кримінальному провадженні. Крім того, прокурором не вказано вид експертного дослідження який необхідно провести із вилученим мобільним телефоном.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження № 0000054 від 19.01.2021, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ст. 231 КК України.

У рамках даного кримінального провадження, на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва від 24.02.2021 проведено обшук 17.03.2021 року у квартирі АДРЕСА_2 , в якій проживає ОСОБА_11 , яка належить ОСОБА_12 , під час проведення якого вилучено мобільний телефон марки Apple 12 Pro Max з номером моделі MGCG3LL/А із сім-карткою мобільного оператора зв`язку МТС із номером НОМЕР_2 та ноутбук «Prestigio» із s/n: НОМЕР_3 із зарядним пристроєм до нього, які належать та перебувають у користуванні ОСОБА_11 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою старшого слідчого слідчої групи ГСУ НП України ОСОБА_13 від 17.03.2021, мобільний телефон марки Apple 12 Pro Max з номером моделі MGCG3LL/А із сім-карткою мобільного оператора зв`язку МТС із номером НОМЕР_2 та ноутбук «Prestigio» із s/n: НОМЕР_3 із зарядним пристроєм до нього, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні мало місце посилання прокурора на ті обставини, що за доручення слідчого у кримінальному провадженні здійснюється огляд даного мобільного телефону із залученням спеціалістів, на предмет наявності інформації яка може мати відношення до розслідуваного кримінального провадження.

Таким чином, є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий суддя, враховуючи вище викладені обставини, приходить до висновку про задоволення клопотання частково, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна є співрозмірним завданням кримінального провадження, спрямоване на досягнення цілей розслідуваного кримінального провадження.

При цьому, по завершенню проведення огляду мобільного телефону та у випадку не встановлення наявності інформації, що має значення для досудового розслідування, власник майна може звернутись до суду із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК України, -.

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про арешт майна, в рамках кримінального провадження за № 0000054 задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, вилучене протоколом обшуку від 17.03.2021 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.02.2021 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_3 , а саме на: мобільний телефон марки Apple 12 Pro Max з номером моделі MGCG3LL/А із сім-карткою мобільного оператора зв`язку МТС із номером НОМЕР_2 та ноутбук «Prestigio» із s/n: НОМЕР_3 із зарядним пристроєм, які належать та перебувають у користуванні ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1