Справа № 643/6126/21
Провадження № 1-кс/643/1689/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2021 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого Харківського РУП №2 (Московського ВП) ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 31.08.2019 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000053 від 11.03.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До Московського районного суду м. Харкова 07.04.2021 надійшла скарга ОСОБА_3 на постанову слідчого Харківського РУП №2 (Московського ВП) ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 31.08.2019 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000053 від 11.03.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.
В обґрунтування скарги заявник вказував, що постанова від 31.08.2019 про закриття кримінального провадження №0000053 від 11.03.2019 є необґрунтованою та невмотивованою, винесеною передчасно, а тому підлягає скасуванню. Також вважав, що слідчим при прийнятті рішення про закриття кримінального провадження не вжито заходів для всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження. При проведенні досудового розслідування слідчим не було дотримано положень ст. 9 КПК України щодо повноти та всебічності, неупередженості в дослідженні обставин кримінального провадження. Тому винесена постанова є передчасною, та такою, що не відповідає вимогам КПК України.
У судове засідання заявник не з`явився, до його початку подав заяву, в якій просив проводити судовий розгляд без його участі, свою скаргу підтримав, просив її задовольнити повністю та скасувати постанову слідчого про закриття кримінального провадження.
Слідчий, прокурор на судове засідання не з`явились, до його початку від слідчого надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення скарги - заперечував. Надав матеріали кримінального провадження для огляду їх судом.
Відповідно до ч.2 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, тому судовий розгляд скарги проводиться за їх відсутності.
Згідно ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Слідчий суддя, ознайомившись із заявами учасників справи, дослідивши матеріали скарги, а також матеріали кримінального провадження №0000053 від 11.03.2019, приходить до наступного.

Так, відповідно до п.3 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого, в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч.2 ст.8 та ч.5 ст.9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Частиною 4 ст.38 КПК України передбачено, що орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування, проте під час даного досудового розслідування слідчим не повно з`ясовані всі обставини справи, що дає суду підстави вважати досудове розслідування неефективним і неповним, а Постанову передчасною та необґрунтованою, отже такою, що підлягає скасуванню.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, у провадженні СВ Харківського РУП №2 (Московського ВП) ГУНП в Харківській області знаходилось кримінальне провадження за №0000053 від 11.03.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

За результатами досудового розслідування 31.08.2019 року слідчий СВ Харківського РУП №3 (Московського ВП) ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 виніс постанову про закриття кримінального провадження, на підставі ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, оскільки в ході досудового розслідування факт вчинення кримінального правопорушення встановлено не було.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що слідчим до винесення постанови про закриття кримінального провадження не було проведено жодної слідчої (розшукової) дії, направленої на збирання доказів та встановлення істині по справі.

Слідчий суддя, аналізуючи доводи особи, що подала скаргу про невідповідність положенням КПК України рішення слідчого про закриття провадження, враховує наступне.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно ст.ст.2, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч.1 ст.94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У відповідності до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст.26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Частиною 4 ст. 38 КПК України передбачено, що орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування, проте під час даного досудового розслідування слідчим не повно з`ясовані всі обставини справи, що дає суду підстави вважати досудове розслідування неефективним і неповним, а Постанову передчасною та необґрунтованою, отже такою, що підлягає скасуванню.

Доводи, викладені заявником у скарзі, слідчий суддя вважає належними, вмотивованими, а підстави для скасування рішення слідчого про закриття кримінального провадження такими, що необхідно перевірити та дати належну оцінку в ході досудового розслідування.

В той же час, відповідно до вимог ст.110 КПК України, постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав, та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

В постанові слідчого про закриття кримінального провадження не необґрунтовано та не зазначено, на підставі яких проведених слідчих та процесуальних дій або наявних доказів у справі, він прийшов до висновку про необхідність закриття кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України.

Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

За таких обставин, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що скарга підлягає задоволенню, а постанова слідчого скасуванню для відновлення досудового розслідування та його проведення у загальному порядку.

Відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарги на рішення дію чи бездіяльність слідчого постановляється ухвала, крім іншого, про скасування рішення слідчого.
Керуючись ст.ст. 303-304, 309, 376, 395 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого Харківського РУП №2 (Московського ВП) ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 31.08.2019 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000053 від 11.03.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України - задовольнити.
Постанову слідчого Харківського РУП №2 (Московського ВП) ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 31.08.2019 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000053 від 11.03.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України - скасувати.
Матеріали кримінального провадження №0000053 від 11.03.2019 повернути до Харківського РУП №2 (Московського ВП) ГУНП в Харківській області - для продовження досудового розслідування.
Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1