Справа № 456/5293/20
Провадження № 1-кс/442/339/2021
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 квітня 2021 року слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в м. Дрогобичі скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про зобов`язання внесення відомостей згідно заяви про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, надання витягу з ЄРДР та направлення матеріалів кримінального провадження згідно з правилами підслідності,
в с т а н о в и в:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вищезгаданою скаргою, в обгрунтування якої зазначає, що звернувся до Стрийської місцевої прокуратури в інтересах ОСОБА_4 із заявою про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України суддею ОСОБА_5 при ухваленні судового рішення від 30.12.2019 щодо відводу прокурора у підготовчому судовому засіданні. Вказану заяву отримано Стрийською місцевою прокуратурою 22.12.2020, проте у встановлений ст. 214 КПК України строк така не була внесена до ЄРДР.
В судове засідання, призначене на 12.03.2021 року адвокат ОСОБА_3 не з`явився, причин неявки не повідомив. Судове засідання було ухвалено перенести на 26 березня 2021 року задля надання можливості адвокату приймати участь в засіданні.
Натомість, ОСОБА_3 подав заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_1 . Дану заяву було розглянуто 05.04.2021 року суддею ОСОБА_6 та в її задоволенні відмовлено з огляду на її безпідставність.
В судове засідання, призначене на 09.04.2021 в режимі відеоконференції з Північним апеляційним господарським судом м.Києва адвокат ОСОБА_3 знову не прибув, про причини своєї неявки Дрогобицький міськрайонний суд не повідомив, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, в тому числі щодо задоволення його ж клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. Нічого про причини його неявки не змогла повідомити і відповідальний працівник Північного апеляційного господарського суду м.Києва.
Зважаючи на скорочені строки розгляду подібних скарг визначених ст.306 КПК України, слідчий суддя ухвалив продовжити розгляд скарги за відсутності скаржника, а також представника Стрийської місцевої прокуратури, який надав заяву про розгляд скарги без його участі.
Прокурор Стрийської місцевої прокуратури ОСОБА_7 подав заяву про направлення за підслідністю скарги ОСОБА_3 у Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Львові.
Оглянувши матеріали судового провадження, слідчий суддя встановив, що предметом оскарження, на думку скаржника, є бездіяльність Стрийської місцевої прокуратури щодо вирішення питань, порушених у скарзі.
Аналіз ст.ст.214, 303 КПК України та п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, дають підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.
При розгляді цієї скарги слідчий суддя також враховує, що згідно зі ст. 129 Конституції України суддя при здійсненні правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.
Відповідно до ст. 126 Конституції України забороняється вплив на суддю у будь-який спосіб.
Крім цього, у справі за конституційним поданням Верховного Суду України про офіційне тлумачення положень ч.ч. 1, 2 ст. 126 Конституції України та ч. 2 ст. 13 Закону України „Про статус суддів (справа про незалежність суддів як складову їхнього статусу) від 01.12.2004 № 19-рп/2004 Конституційний Суд України визначив, що недоторканність суддів один із елементів їхнього статусу. Вона не є особистим привілеєм, а має публічно-правове призначення забезпечити здійснення правосуддя неупередженим, безстороннім і справедливим судом. Незалежність і недоторканність суддів є невід`ємною ознакою правової держави та однією з фундаментальних засад демократичного суспільства. Як наголошується в Рекомендації № R (94) 12 Комітету міністрів Ради Європи державам-членам щодо незалежності, ефективності та ролі суддів, незалежність судів є передумовою верховенства права та основоположною гарантією справедливого суду.
Згідно з п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про незалежність судової влади від 13.06.2007 № 8 судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.
Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.
Аналогічної позиції дотримується і Консультативна рада європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку № 11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.
Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суддів, вчинених при розгляді конкретної справи не може перевірятись за межами передбаченого законом процесуального порядку.
З наведених вище підстав, намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання заяви про кримінальне правопорушення може вказувати на протиправне втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність, що передбачають статті 126 та 129 Конституції України.
При розгляді питання, що стосується невнесення відомостей в ЄРДР, яке стосується судді, необхідно також враховувати Висновок Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013.
Судова палата у кримінальних справах Верховного Суду України дійшла висновку, що для забезпечення незалежності суддів, при отриманні заяви про вчинений суддею злочин, який пов`язаний зі здійсненням ним судочинства, уповноважений орган повинен внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки такої заяви або повідомлення, які мають ознаки кримінального правопорушення, а не будь-якої іншої. Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст. 2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.
Згідно з ч.ч. 1, 6 ст. 48 Закону України „Про судоустрій і статус суддів суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, а також фізичні і юридичні особи та їх об`єднання зобов`язані поважати незалежність судді і не посягати на неї.
Слідчим суддею встановлено, що на момент звернення ОСОБА_4 із заявою про вчинення кримінального правопорушення до Стрийської місцевої прокуратури, такий був незадоволений процесуальним рішенням судді про застосування до нього приводу від 27.05.2019 року, на підтвердження чого наводив підстави його необгунтованості та незаконності. Вказував, що таким чином суддя зловживав службовим становищем. Аналогічно ОСОБА_4 розцінював дії судді ОСОБА_5 про накладення на нього грошового стягнення. Зосереджував увагу на причинах незаконності ухвали, її необґрунтованості та невідповідності вимогам Закону. Вказував, що така була проголошена з ненавистю та з мотивів помсти. Наводив нормативи часу відведені для виготовлення тексту документів, які на його переконання явно перевищував суддя.
Тим часом, в провадженні Стрийського міськрайонного суду Львівської області у складі головуючого судді ОСОБА_5 перебуває справа № 453/10/17 провадження № 000788 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст 286 КК України.
Відтак, заява ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення суддею Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_5 стосується дій судді при розгляді кримінального провадження, то такі дії можна розцінювати як тиск на суд, який розглядає кримінальне провадження щодо заявника, шляхом ініціювання кримінальних проваджень до того, як завершився судовий розгляд справи по обвинуваченню ОСОБА_4 .
Крім того, заявник ОСОБА_4 , а відтак і його адвокат-скаржник ОСОБА_3 , повинні бути усвідомлені про те, що їх заява до прокуратури від 09.12.2020 була перенаправлена для прийняття рішення по ній за підслідністю до Територіального управління ДБР розташованого у м. Львові із вказівкою внести відомості в ЄРДР та розпочати розслідування, про що повідомити автора звернення. Таке слідує із листа Стрийської місцевої прокуратури №04-28р від 22.12.2020 року, з надісланням копії на адресу ОСОБА_4 . А такий факт в принципі виключає предмет розгляду даної скарги, та можливість її задоволення з огляду на неможливість виконання ухвали слідчого судді в майбутньому(ТУ ДБР у м.Львові заяву ОСОБА_4 уже не поверне до прокуратури, а та в свою чергу не внесе дані по ній до ЄРДР і не надасть із нього витяг; крім того ТУ ДБР у м.Львові на даний час також повинно було прийняти за цією заявою ОСОБА_4 якесь рішення, що можливо уже й відбулося…).
А відтак, усе наведене вказує на необхідність відмови в задоволенні скарги.
Керуючись ст.ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про зобов`язання внесення відомостей згідно заяви про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, надання витягу з ЄРДР та направлення матеріалів кримінального провадження згідно з правилами підслідності, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1