КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві 30 червня 2021 року з використанням відеоконференцзв`язку з Київським СІЗО де перебуває підозрювана ОСОБА_5 , апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 31 травня 2021 року, відносно

ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Бровари Київської області, громадянка України, зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України,

за участю: прокурора захисників підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 ,
ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою задоволено частково клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління, Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_10 та застосовано відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 29 липня 2021 року включно, з одночасним визначенням застави у розмірі 2 800 000 гривень, та покладенням обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зазначив про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень та існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, слідчий суддя врахував, що підозрювана відносно якої було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, 11 травня 2021 року з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. перебувала у місті Ірпінь Київської області, чим порушила встановлену судом заборону, а також не з`явилася за викликом суду у судове засідання призначене на 18 травня 2021 року о 18 год. 30 хв.
Не погоджуючись з таким рішенням, захисник ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу з доповненнями до неї, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 31 травня 2021 року та постановити нову ухвалу, якою застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, або особистого зобов`язання.

Захисник уважає ухвалу слідчого судді незаконною, необґрунтованою та такою, що суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та Кримінальному процесуальному кодексу України.
Зокрема, зазначає про необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень. Зауважує, що підозру ОСОБА_5 не визнає, під час допитів неодноразово вказувала на осіб та підрозділи від яких в її відділ надходили документи, а основне, це те, що час вчинення транзакцій під її ключем збігається з часом, коли вона перебувала у Польщі, про що свідчить відмітка перетинання кордону у паспорті.
Також, захисник наголошує про відсутність доказів, у тому числі протоколу затримання, того, що ОСОБА_5 порушила умови ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби та знаходилась в місті Ірпінь у недозволений час. Натомість зазначає, що 10 та 11 травня 2021 року телефон підозрюваної перебував у ремонті у місті Ірпінь, куди його відвезла подруга ОСОБА_5 , яка там проживає.
Щодо неявки підозрюваної у судове засідання 18 травня 2021 року на розгляд клопотання про продовження строків досудового розслідування, то сторона захисту зазначає наступне. 18 травня 2021 року на 18 год. 00 хв. ОСОБА_5 викликав слідчий ОСОБА_9 до приміщення Державного бюро розслідувань для отримання клопотання про продовження строків дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Підозрювана прибула за викликом та розписалася у клопотанні слідчого із зазначенням часу вручення 18 год. 10 хв. У той же час підозрюваній надійшло смс повідомлення із суду про виклик на засідання через 15 хвилин, про що ОСОБА_5 повідомила слідчому та запитала що це за виклик, оскільки клопотання про продовження строків досудового розслідування їй не вручали. При цьому, слідчий повідомив, що їй туди їхати не обов`язково та що це виклик для прокурора.

З огляду на викладене вважає, що доводи слідчого і прокурора не відповідають дійсності, підозрювана не уникає виконання обов`язків, покладених на неї рішеннями судів. Жодного разу не пропускала виклику слідчого та прокурора, з`являлась завжди по дзвінку, жодної повістки їй надіслано не було.
Також, захисник уважає, що слідчим суддею під час постановлення оскаржуваної ухвали належним чином не враховано наступні обставини.
Так, підозрювана раніше не судима, на обліку у лікарів психіатра та нарколога не знаходиться, має постійне місце проживання, за яким характеризується позитивно, заміжня, має на утриманні неповнолітнього сина, 2009 року народження та матір похилого віку, яка як і сама підозрювана має незадовільний стан здоров`я.
Окремо зазначає, що ОСОБА_5 звільнено з роботи 10 та 11 лютого 2021 року внаслідок участі підозрюваної у даному кримінальному провадженні, однак остання на даний час вже працевлаштована, що підтверджується копіями наказу на призначення та посадової інструкції.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваної та її захисників, які підтримали апеляційну скаргу з доповненнями до неї та просили її задовольнити, виступ прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити ухвалу слідчого судді без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги з доповненнями до неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів судового провадження, Центральним апаратом Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості якого 05 вересня 2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001355, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України.
22 лютого 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у несанкціонованій зміні інформації, яка оброблюється в автоматичних системах, вчиненій особою, яка має право доступу до неї, повторно та за попередньою змовою групою осіб, що заподіяли значну шкоду наслідки у складі організованої групи; складанні, видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, що спричинило тяжкі наслідки у складі організованої групи; перевищенні службових повноважень, тобто умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень, що спричинило тяжкі наслідки у складі організованої групи, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18 березня 2021 року відносно підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, строком до 22 квітня 2021 року.
Вказаний запобіжний захід продовжено до 22 травня 2021 року ухвалою слідчого судді згаданого районного суду від 21 квітня 2021 року.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 21 травня 2021 року строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 6 місяців, тобто 22 серпня 2021 року.
31 травня 2021 року старший слідчий Головного слідчого управління, Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 , за погодженням з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_10 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, із одночасним визначенням застави у розмірі 1397 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3 172 580, 77 гривень, та покладенням обов`язків, визначених ст. 194 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 31 травня 2021 року клопотання слідчого задоволено частково, застосовано відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з одночасним визначенням застави у розмірі 2 800 000 гривень, та покладенням обов`язків, визначених ст. 194 КПК України.
З таким рішенням слідчого судді колегія суддів не погоджується, з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів слідства та суду, знищення чи спотворення речей чи документів, незаконного впливу на інших осіб, перешкоджання кримінальному провадженню, вчиненню інших правопорушень. Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити вищезазначені дії.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності усі обставини, в тому числі і ті, які зазначені в ч. 1 ст. 178 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження строків тримання під вартою щодо особи міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.

З ухвали слідчого судді та журналу судового засідання вбачається, що наведені у клопотанні слідчого підстави для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою перевірялись при розгляді клопотання. При цьому була допитана підозрювана, вислухана думка прокурора та захисника, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання застосування запобіжного заходу.

Перевіряючи доводи та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України. Виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, слідчим зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, всупереч доводам сторони захисту, слідчий суддя, як уважає колегія суддів, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні згаданих кримінальних правопорушень, оскільки об`єктивно зв`язують її з ними, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана, могла вчинити дані правопорушення.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваної ОСОБА_5 з ймовірно вчиненими кримінальними правопорушеннями підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України., є обґрунтованою.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

З матеріалів судового провадження вбачається, що органами досудового розслідування доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які оцінені слідчим суддею в межах КПК України наданих на даній стадії кримінального провадження.

Разом з цим, на переконання колегії суддів органом досудового розслідування не доведено, а слідчим суддею належним чином не обґрунтовано, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної та запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим обґрунтування клопотання.

Так, слідчий і слідчий суддя як на одну з підстав для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначили, що останньою порушено обов`язки визначені ухвалою слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби. Крім того, підозрювана не з`явилася на виклик до суду на розгляд клопотання про продовження строку досудового розслідування.

Проте, слід зауважити, що порушення умов домашнього арешту може мати наслідком зміну запобіжного заходу на більш суворий або покладення додаткових обов`язків на особу. Однак, як убачається з матеріалів судового провадження органи досудового розслідування не зверталися до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу. При цьому, 20 травня 2021 року прокурор звернувся до суду з клопотання про продовження підозрюваній строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, яке залишено без розгляду слідчим суддею у зв`язку з тим, що до клопотання не долучено повідомлення про підозру ОСОБА_5 .

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що з 23 по 31 травня 2021 року відносно підозрюваної фактично не було застосовано будь-якого запобіжного заходу.
Також, для вирішення справи у відповідності до вимог закону колегія суддів враховує дані, які характеризують особу підозрюваної ОСОБА_5 , та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, у тому числі і ті, на які захисник підозрюваної посилається в апеляційній скарзі.
Зокрема, що ОСОБА_5 раніше не судима, на обліку у лікарів психіатра та нарколога не знаходиться, має постійне місце проживання, за яким характеризується позитивно, заміжня, має на утриманні неповнолітнього сина, 2009 року народження та матір похилого віку, яка як і сама підозрювана має незадовільний стан здоров`я. Також, колегія суддів враховує і тяжкість кримінальних правопорушень у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 та тяжкість покарання, яке загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінальних правопорушень.
Оцінивши обставини провадження у їх сукупності, доводи як сторони захисту так і обвинувачення, колегія суддів вважає, що на даний час відносно підозрюваної можливо застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та зможе запобігти встановленим під час розгляду клопотання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали, про часткове задоволення клопотання слідчого та застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у зв`язку з чим апеляційна скарга захисника підлягає частковому задоволенню. При цьому, колегія суддів враховує і ту обставину, що на виконання «Інструкції про порядок виконання органами Національної поліції ухвал слідчого судді, суду про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та про зміну раніше обраного запобіжного заходу на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту» працівниками поліції Броварського РУП ГУНП 11 травня 2021 о 03 год. 58 хв. була здійснена перевірка за місцем проживання ОСОБА_5 , в ході якої двері квартири ніхто не відчинив, і відповідно переконатися у тому, що підозрювана була вдома працівники поліції не мали можливості (т. 2 а.п. 173-174).

Керуючись ст.ст. 176 178, 181, 194, 196, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 , задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 31 травня 2021 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління, Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_10 та застосовано відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 29 липня 2021 року включно, з одночасним визначенням застави у розмірі 2 800 000 гривень, - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління, Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_10 про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 негайно доставити до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 та звільнити з-під варти.

Зобов`язати ОСОБА_5 з`являтися за кожною вимогою суду чи органу державної влади протягом дії запобіжного заходу.

Роз`яснити підозрюваній, що, відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органів Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Крім того, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_5 , наступні обов`язки:
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_5 .

Контроль за виконанням ухвали у даному провадженні покласти на старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та покладення згаданих обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України визначити до 29 липня 2021 року.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Унікальний номер справи 757/28756/21-к Справа №11-сс/824/3716/2021 Категорія: ст. 183 КПК УкраїниГоловуючий у першій інстанції ОСОБА_11 Доповідач: ОСОБА_1