ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/474/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"19" лютого 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні а залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту нежитлового приміщення у кримінальному провадженні № 0000077 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.04.2018,-
В С Т А Н О В И В:
05.02.2021 адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді в інтересах ОСОБА_5 з клопотанням про скасування арешту нежитлового приміщення, загальною площею 190 кв.м., реєстраційний номер № 0, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , накладеного ухвалою слідчого судді від 22.01.2019 у справі № 753/1413/19.

Клопотання вмотивовано тим, що ОСОБА_5 є власником вищевказаного нежитлового приміщення на підставі Договору дарування від 08.05.2013, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , тобто ОСОБА_5 є добросовісним набувачем вказаного нежитлового приміщення. Враховуючи законність набуття ОСОБА_5 права власності на приміщення та відсутність в діях ОСОБА_5 будь-яких ознак будь-якого кримінального правопорушення, наявність арешту на вказане приміщення порушує права ОСОБА_5 як власника приміщення, на вільне володіння, користування та розпорядження ним. Більш того, якщо метою накладення арешту на приміщення було, як зазначено в клопотанні прокурора та в ухвалі суду, збереження речових доказів, то ні факт скасування арешту, ні навіть факт можливої перепродажу майна в подальшому, жодним чином не позбавляє приміщення статусу речового доказу і не несе жодних ризиків втрати речового доказу.

В судовому засіданні представник володільця майна ОСОБА_3 клопотання підтримав пославшись на викладені у ньому обставини.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання пославшись на те, що арешт був накладений обґрунтовано та потреба в ньому не відпала.

Заслухавши прокурора та представника володільця майна, дослідивши клопотання, додані до нього матеріали та долучені в засіданні документи, слідчий суддя встановив наступні обставини.

Київської місцевою прокуратурою № 2 розслідується кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.04.2018 за № 0000077 за ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 190 КК України, за фактами підробки рішень Гребінківського районного суду Полтавської області та шахрайського заволодіння чужим нерухомим майном. На підставі вищевказаних рішень суду про визнання права власності внесені відомості про реєстрацію прав власності в Реєстр прав на нерухоме майно, Державний реєстр речових прав на нерухоме майно, Реєстр прав власності на нерухоме майно в тому числі на нежитлове приміщення загальною площею 190 кв.м., реєстраційний номер № 0, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

З витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності вбачається, що право власності на нежитлоіе приміщення, загальною площею 190 кв.м., реєстраційний номер № 0, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 було зареєстровано 08.05.2013 за ОСОБА_5 на підставі договору дарування. Згідно п.2 вказаного договору право власності дарувальника на відчужуване нежитлове приміщення є ухвала Гребінківського районного суду Полтавської області від 29.11.2008 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ухвала Гребінківского районного суду Полтавської області по цивільній справі № 2-693/08 від 29.11.2008 є підробленою.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 22.01.2019 клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_7 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000077 задоволено, накладено арешт на майно, в тому числі на нежитлове приміщення, загальною площею 190 кв.м., реєстраційний номер № 0, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Підставою арешту майна слідчий суддя зазначив забезпечення збереження речових доказів вказавши, що майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Питання скасування арешту майна врегульовані ст. 174 КПК України, яка визначає, що арешт може бути скасовано, якщо буде доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Задовольняючи дане клопотання слідчий суддя прийшов до висновку про наявність підстав, передбачених ст. 170 КПК України, для накладення арешту на об`єкти нерухомого майна, оскільки останнє в даному кримінальному провадженні відповідає критеріям, визначеним в ст. 98 КПК України.

З огляду на предмет доказування у кримінальному провадженні, в рамках якого накладався арешт, та беручи до уваги, що при арешті майна з метою забезпечення збереження речових доказів перевіряється лише доказове значення майна, на яке накладається арешт (ст. 98 КПК України), при цьому добросовісність набувача такого майна не є перешкодою для його арешту на цій підставі (ч. 10 ст. 170 КПК України), слідчий суддя дійшов висновку, що арешт на майно накладено обґрунтовано, оскільки існують достатні підстави вважати, що арештоване нежитлове приміщення було об`єктом кримінально-протиправних дій.

Враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а ризик, що ОСОБА_5 може розпорядитися нежитловим приміщенням, продовжує існувати, немає також підстав вважати, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 174 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:
Відмовити в задоволенні клопотання клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту нежитлового приміщення у кримінальному провадженні № 0000077 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.04.2018.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 24.02.2021.
Слідчий суддя: ОСОБА_1