КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 серпня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

за участю:
прокурора ОСОБА_5

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11 червня 2021 року,-

В с т а н о в и л а:
Цією ухвалою задоволено клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про арешт майна та накладено арешт на автомобіль HYUNDAITUCSON, д.н.з. НОМЕР_1 (дата реєстрації: 04.11.2020), а також HYUNDAI ELANTRA, д.н.з. НОМЕР_2 (дата реєстрації 10.08.2019), що належать ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною ними розпоряджатись.
Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, представник власника майна подала апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11 червня 2021 року, постановити нову ухвалу, якою відмовити в арешті майна.

Мотивуючи свою апеляційну скаргу вказує на те, що вказане майно набуто ОСОБА_6 у законний спосіб, а тому відсутні підстави для його арешту.

Щодо пропущення строку на апеляційне оскарження, то, як зазначає апелянт, копію оскаржуваного рішення було отримано лише 24.06.2021 року, відповідно вимог ч. 3 ст. 395 КПК України строк на оскарження не вважається пропущеним.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора про законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді, а відтак необхідності залишення її без змін, дослідивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Враховуючи ті обставини, що розгляд клопотання про арешт майна відбувся без повідомлення власника майна, колегія суддів, виходячи з положень ст. 395 КПК України, погоджується з доводами апелянта щодо своєчасного оскарження ухвали слідчого судді.

Як вбачається з ухвали слідчого судді, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0003436 від 15.07.2017, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 3 ст. 190, ч.2 ст. 209, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин Ізраїлю ОСОБА_9 ( ОСОБА_10 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , організував на території м. Києва діяльність незаконних колл-центрів, працівники якого під виглядом діяльності брокерської компанії шахрайським шляхом із використанням електронно обчислювальної техніки заволодівають грошовими коштами громадян в особливо великих розмірах.
Організатор злочинної схеми ОСОБА_9 до виконання функцій керівництва та координації злочинної діяльності інших осіб, безпосередньо та через посередництво інших учасників залучив наступних громадян: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_6 , ОСОБА_23 та невстановлених на даній стадії досудового розслідування осіб.
Також встановлено, що злочинна схема функціонує таким чином, що отриманий клієнтський трафік потрапляє до Lead менеджерів, які використовуючи CRM систему здійснюють розподіл баз між менеджерами з продажу (Closer менеджерами). Останні, в свою чергу, використовуючи SIР телефонію, здійснюють обзвін клієнтів та по заздалегідь приготованому «СПІЧУ» пропонують інвестувати кошти в запропонований проект. Зі слів менеджера гроші клієнта зберігаються окремо від коштів компанії, що гарантує їх цілісність. Тобто особа начебто вносить свої кошти на (ECN) брокерський рахунок, відкритий в тому ж банку, що і рахунок компанії брокера. При цьому обов`язково необхідно пройти верифікацію. Потім на комп`ютер або інше технічне обладнання клієнта буде встановлено програмне забезпечення МТ4, МТ5 з технічною можливістю підключення до ECN рахунку, що дозволить виводити заявку на реальний міжбанківський ринок, тому що це електронна система для здійснення торгівлі з прямим доступом, без посередників на шляху проходження даних по мережі. Та торговий ордер трейдера безпосередньо потрапляє на ринок і обробляється процесінговими центрами в реальному часі. Котирування в особистому кабінеті платформи МТ4, МТ5, підтягується з інформаційних джерел за достовірність яких відповідає поставник ліквідності. При цьому доступ до персонального кабінету має лише клієнт. Також менеджери запевняють, що вони та компанія в цілому, зацікавлені лише в проведені клієнтом позитивних операцій на міжбанківському ринку, отриманні ним прибутку так як брокер отримає свою від неї комісію СВОП. Вже зацікавленого клієнта ознайомлює з сайтом та допомагає поповнити рахунок. За що отримують близько 20% від суми депозиту.
Відразу після поповнення рахунку кошти опиняються на заздалегідь відкритих зловмисниками офшорних банківських рахунках або крипто гаманцях та розподіляються між учасниками злочинної схеми у відсотковому співвідношенні розмір якого обумовлений правилами злочинної організації. За кордонами здійснюється «money laundering після чого частина відмитих коштів потрапляє до організаторів та переводяться до України на утриманні офісу і виплати заробітної плати, а клієнтові після поповнення рахунку повідомляється, що ця сума може бути повернута лише через пів року та є резервною, але постійно йде робота над тим, щоб клієнт поповнював рахунок додатково.

Встановлено, що зазначені вище особи, використовуючи у своїй діяльності ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 /, ІНФОРМАЦІЯ_5 /, ІНФОРМАЦІЯ_6 /, ІНФОРМАЦІЯ_7 / залучають грошові кошти громадян Європи та СНД, без подальшого наміру їх повернення, тим самим шахрайським шляхом заволодівають ними. З метою конспірації, працівники здійснюють зв`язок за допомогою SIP телефонії, для перерахування коштів отриманих злочин6им шляхом використовують напівлегальні платіжні системи, криптообмінники та гаманці, а також при роботі з клієнтами змінюють свої персональні дані.
Встановлено, що до організації та контролю за роботою колл-центрів ОСОБА_24 залучено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що перебуває на посаді керівника офісу, здійснює господарсько-управлінські функції, підпорядковується ОСОБА_11 та має у власності та користується автомобілями: HYUNDAI TUCSON, д.н.з. НОМЕР_1 (дата реєстрації: 04.11.2020), а також HYUNDAIELENTR, д.н.з. НОМЕР_2 (дата реєстрації: 10.08.2019).
Постановою старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_25 від 09.06.2020 року автомобіль HYUNDAITUCSON, д.н.з. НОМЕР_1 (дата реєстрації: 04.11.2020), а також HYUNDAI ELANTRA, д.н.з. НОМЕР_2 (дата реєстрації 10.08.2019) визнано в кримінальному провадженні №0003436 від 15.07.2017 року.
11 червня 2021 року прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме автомобіль HYUNDAI TUCSON, д.н.з. НОМЕР_1 (дата реєстрації: 04.11.2020), а також HYUNDAI ELANTRA, д.н.з. НОМЕР_2 (дата реєстрації 10.08.2019), що належать ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною ними розпоряджатись, посилаючись на наявність правової підстави, передбаченої ч. 3 ст. 170 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11 червня 2021 року зазначене клопотання задоволено та накладено арешт на вказане майно.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до статті 100 КПК України, на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя, суд накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Згідно статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Приймаючи рішення, слідчий суддя місцевого суду зазначених вимог закону дотримався.
Задовольняючи дане клопотання, внесене в межах кримінального провадження №0003436 від 15.07.2017 року, про накладення арешту на вищевказане майно, слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання, прийшов до обґрунтованого висновку, що вищевказане майно відповідає критеріям речового доказу у кримінальному провадженні, а тому необхідно накласти арешт на це майно.

З урахуванням цього, слідчий суддя встановив належні правові підстави, передбачені ч. 1 ст. 170, ч. 3 ст. 170 КПК України, для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вищевказане майно, оскільки воно, як вважає колегія суддів, відповідає критеріям ст. 98 КПК України та відповідною постановою органу досудового розслідування правомірно визнане речовим доказом.

Крім того, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речового доказу, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Таким чином, колегія суддів вважає, що слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності до вимог ст.ст. 132, 170 173 КПК України, наклав арешт на вищезазначене майно, врахувавши і наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб та забезпечивши своїм рішенням розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Зважаючи на вищевикладене в сукупності з обставинами кримінального провадження, колегія суддів об`єктивно переконана, що слідчий суддя, накладаючи арешт на вищевказане майно, діяв у спосіб і у межах діючого законодавства, арешт застосував на засадах розумності та співмірності.
У зв`язку з цим, апеляційний суд не вбачає підстав для скасування ухвали слідчого судді, а відтак, подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 170, 173, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

П о с т а н о в и л а:
Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11 червня 2021 року, якою задоволено клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про арешт майна та накладено арешт на автомобіль HYUNDAI TUCSON, д.н.з. НОМЕР_1 (дата реєстрації: 04.11.2020), а також HYUNDAI ELANTRA, д.н.з. НОМЕР_2 (дата реєстрації 10.08.2019), що належать ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною ними розпоряджатись, залишити без змін, а апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________ _________________ _______________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/4190/2021 Категорія ст. 170 КПК України
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції: ОСОБА_26
Доповідач: ОСОБА_1