Справа №:755/8335/21
Провадження №: 1-кс/755/2431/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"31" травня 2021 р. м. Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0001536, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором, уповноваженим здійснювати процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, про арешт майна.
Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити в частині накладення арешту на мобільний телефон, сумку та ножиці. Зазначив, що інші предмети, які були вилучені у підозрюваного під час затримання, для досудового розслідування значення не мають.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не прибув, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вислухавши пояснення слідчого, вивчивши зміст клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001536, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.05.2021 року приблизно о 10 год. 30 хв., знаходячись за адресою: м. Київ, вул. Березнева, 3, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 діючи таємно з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, намагався умисно таємно викрасти майно, що належить ТОВ НВО «Інформаційні технології», проникши до його сховища.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, ОСОБА_5 підійшов до під`їзду № 2, пройшов через парадні двері та піднявся на п`ятий поверх вищевказаного житлового будинку. На місці ОСОБА_5 помітив сходи, що ведуть на горище вказаного будинку.

Далі, продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням до приміщення, з корисливих спонукань, з метою власного незаконного збагачення, ОСОБА_5 використовуючи сходи, що ведуть на горище, із застосуванням фізичної сили зламав замок та проник на технічний поверх, де використовуючи ножиці, зрізав 300 метрів кабелю, завдавши матеріальної шкоди на загальну суму 2205 грн. 00 коп. ТОВ НВО «Інформаційні технології», та виконав усі дії, які ОСОБА_5 вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але був затриманий на місці працівниками поліції.

18 травня 2021 року ОСОБА_5 затриманий в порядку ч. 3 ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.
Так, під час затримання ОСОБА_5 на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223, було проведено обшук затриманої особи, під час якого було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Nokia», IMEI: НОМЕР_1 , з номером мобільного телефону НОМЕР_2 ; сумку чорного кольору, всередині котрої знаходився футляр з окулярами у кількості 2 одиниць; навушники; прикурювач для авто; дезодорант; лазерна указка; слот з-під сім карти разом з сім-картою НОМЕР_3 ; презерватив, що все разом запаковано до спец. пакету NPU 12043375; ножиці довжиною 20 см., лезо товщиною 8 см.

Постановою слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 від 19.05.2021 вказані вище речі були визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні, а відтак, підпадають під визначений кримінальним процесуальним законодавством перелік майна, на яке може бути накладено арешт.
Накладення арешту на вказане майно забезпечить збереження речових доказів, унеможливить їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, оскільки вони містять відомості, які маються суттєве значення для доказування у кримінальному провадженні.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням дійшов висновку, що наявні достатні підстави вважати, що майно, на арешті якого наполягає орган досудового розслідування, а саме мобільний телефон марки «Nokia», сумка чорного кольору та ножиці, відповідає вимогам, визначеним ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки речі та предмети являються доказом злочину, а саме - зберегли на собі його сліди та містять інші відомості (інформацію), які можуть бути використанні з метою встановлення істини та проведення всебічного, повного розслідування кримінального провадження, а також можуть слугувати доказами у встановленні певних обставин під час здійснення досудового розслідування. Враховуючи наведене, потреби кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, як арешт майна.
При цьому, відомостей щодо негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
Крім того, слід зазначити, що вилучене під час особистого обшуку майно співвідноситься із обставинами кримінального провадження, а тому є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту вилученого під час проведення слідчих дій майна.
Водночас слідчий суддя враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. За таких обставин, клопотання слідчого в частині накладення арешту на вказане майно підлягає частковому задоволенню.
Зокрема, клопотання щодо накладення арешту на інше майно, що було вилучене під час особистого обшуку ОСОБА_5 , а саме: футляр з окулярами у кількості 2 одиниць; навушники; прикурювач для авто; дезодорант; лазерна указка; слот з-під сім карти разом з сім-картою НОМЕР_3 ; презерватив, на арешті яких слідчий не наполягав, задоволенню не підлягають, оскільки в судовому засіданні не було доведено, що вказане майно має значення для розслідування даного злочину. Враховуючи наведене, в задоволенні клопотання в цій частині належить відмовити.
З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 167, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на майно, яке було вилучено 18.05.2021 під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, з метою забезпечення збереження речових доказів, а саме: мобільний телефон марки «Nokia» (IMEI: НОМЕР_1 ) з номером мобільного телефону НОМЕР_2 ; сумку чорного кольору; ножиці довжиною 20 см. із лезом товщиною 8 см.

В решті вимог відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_6