Провадження № 1-в/761/82/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 квітня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому засіданні в залі суду клопотання про скасування арешту майна ОСОБА_6 ,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна ОСОБА_6 звернувся адвокат ОСОБА_5 .

Обґрунтовуючи клопотання, заявник зазначив, що 22.02.2017 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва (справа № 761/6230/17) у кримінальному провадженні № 120 161 100 000 001 69 від 26.05.2016 за ч. 2 ст. 364 КК України задоволене клопотання слідчого СУ ГУНП у Київській області та накладений арешт на земельну з кадастровим номером :05:019:0123, якам належить ОСОБА_6 .

Заявник вважав, що подальше застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження є безпідставним, оскільки зазначене кримінальне провадження закрите у зв`язку із звільненням ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 364 КК України (справа № 761/24775/19).

У зв`язку з цим заявник просив скасувати арешт земельної ділянки, оскільки подальше утримання цього майна під арештом не відповідає меті зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження та перешкоджає власнику реалізувати свої права.

У судовому засіданні представник власника майна клопотання підтримав та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Слідчий просив у задоволенні клопотання відмовити, оскільки під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 120 161 100 000 001 69 рішенням прокурора в окреме провадження виділені матеріали за № 120 181 100 000 003 98 за ч. 4 ст. 190 КК України, де зазначена земельна ділянка визнана речовим доказом. На теперішній час у провадженні № 120 181 100 000 003 98 триває досудове розслідування.

Суддя, заслухавши доводи представника власника майна, слідчого, дослідивши наявні документи, дійшов висновку про таке.
У силу ст. 131, 132 КПК України арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.02.2017 у справі № 761/6230/17 у кримінальному провадженні № 120 161 100 000 001 69 від 26.05.2016 задоволене клопотання слідчого та накладений арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :05:019:01236, яка належить ОСОБА_6 , оскільки вказана земельна ділянка є предметом кримінального правопорушення.

Крім того, з листа начальника відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_8 вбачається, що з кримінального провадження № 120 161 100 000 001 69 виділене провадження № 120 181 100 000 003 98 за ч. 4 ст. 190 КК України, у якому земельна ділянка з кадастровим номером :05:019:0123 є речовим доказом, оскільки потребує збереження з метою перешкоджання її відчужень злочинним шляхом.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 17.12.2020 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 120 181 100 000 003 98 продовжений на 12 місяців.

Таким чином, не виключено, що змелена ділянка, яка належить ОСОБА_6 , є об`єком кримінально протиправних дій та набута незаконним шляхом.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна за умови, що останній доведе, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

Вирішуючи питання про скасування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження, застосованого рішенням від 22.02.2017, суддя враховує, що підставою для такого рішення стали встановлені під час досудового розслідування обставини прийняття Козинською селищною радою Обухівського району Київської області рішень щодо низки земельних ділянок з порушенням компетенції та всупереч земельному законодавству, що мало наслідком порушення прав НАН України на користування відведеними земельними ділянками.

З наведеного витікає, що слідчий суддя, накладаючи 22.02.2017 арешт на зазначене майно, врахував, що останнє відповідає критеріям, визначеним ст. 170 КПК, оскільки є достатні підстави вважати, що воно вибуло з власності протиправним шляхом.
Стаття 174 КПК покладає на учасника кримінального провадження, яким ініціюється скасування арешту, обов`язок доведення обставин, що є підставою для його скасування.

У той же час, оцінюючи наведені у клопотанні доводи, суддя не знаходить їх переконливими, оскільки вони не спростовують висновків слідчого судді, наведених в ухвалі від 22.02.2017, що це нерухоме майно набуте незаконним шляхом.
З наведеного витікає, що залишається актуальним забезпечення схоронності такого майна шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ним.
Суддя частково погоджується з аргументацією заявника щодо порушення рішенням про накладення арешту його права власності.

У той же час, право власності не є абсолютним, статтею 41 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Наведена конституційна норма гарантує, що позбавлення права власності, невід`ємними складовими частинами якого є володіння, користування та розпорядження об`єктом власності, можливе у випадках та у спосіб, які передбачені відповідними правовими нормами.

У цьому випадку обмеження права власності гр. ОСОБА_6 відбулося на підставі судового рішення, тобто у спосіб, передбачений законом.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 132, 174, 395 КПК України, суддя

у х в а л и в :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , поданого в інтересах власника майна ОСОБА_6 , про скасування арешту земельної ділянки з кадастровим номером :05:019:0123, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23.02.2017 (справа № 761/6230/17, провадження № 1-кс/761/3960/2017), відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду упродовж семи днів з дня її оголошення через Шевченківський районний суд м. Києва.

Головуючий суддя ОСОБА_1