Справа № 932/5163/21
Провадження №1-кс/932/2754/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 липня 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ Дніпровскього РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, із вищою освітою, працюючого на посаді директора ТОВ «Арфіл», не одруженого, на утриманні малолітніх дітей не маючого, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
04 липня 2021 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищевказане клопотання, погоджене із прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_7 , відповідно до якого слідчий СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання, з покладанням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Клопотання мотивоване тим, що 02 липня 2021 року приблизно о 20 годині 20 хвилин ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , знаходились у громадському місці на перехресті вул. Ю. Савченка та пр. Пушкіна в м. Дніпро, де в цей час знаходились громадяни ОСОБА_12 , та ОСОБА_13 , та інші невстановлені в ході досудового розслідування особи.

В цей час у ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , раптово виник умисел на хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжуються особливою зухвалістю, вчиненому групою осіб, пов`язаному з опором іншим громадянам, які припиняли хуліганські дії.

Так, ОСОБА_8 , реалізуючи свій раптово виниклий умисел на хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжуються особливою зухвалістю, діючи групою осіб разом з ОСОБА_5 , діючи умисно, з хуліганських спонукань, грубо порушуючи громадський порядок, що супроводжувалося особливою зухвалістю, з мотивів явної неповаги до суспільства, що виразилося у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, протиставити себе іншим громадянам та самоутвердитися за рахунок приниження інших, безпричинно, почали наносити удари в область голови ОСОБА_13 , кількість, яких невстановлена в ході досудового розслідування.

Під час вчинення хуліганських дій, а саме безпричинного побиття громадянина ОСОБА_13 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , були помічені ОСОБА_12 , який підійшовши до них, намагався припинити вищевказані хуліганські дії, просив останніх припинити їх, при цьому намагався знімати протиправні дії останніх.

В цей час ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , побачивши що ОСОБА_5 , та ОСОБА_8 , грубо порушують громадський порядок, реалізуючи раптово виниклий умисел на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжуються особливою зухвалістю, усвідомлюючи що спільними діями з ОСОБА_5 , та ОСОБА_8 , вчиняють злочин групою осіб, вчинили опір ОСОБА_12 , який намагався припинити хуліганські дії ОСОБА_5 , та ОСОБА_8 , а саме безпідставно почали наносити, удари ногами та руками по тулубу ОСОБА_12 .

В результаті хуліганських дій ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , які тривали не менш 15 хвилин, було грубо порушено громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, пов`язаному з опором іншим громадянам, які припиняли хуліганські дії громадянину ОСОБА_13 , спричинені тілесні ушкодження у вигляді ЗУМТ СГН, та забою м`яких тканин шиї, а громадянину ОСОБА_12 , спричинено тілесні ушкодження у вигляді забою м`яких тканин голови. ЗТТК, забою грудної клітини.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 злочин, передбачений ч. 3 ст. 296 КК України.

02.07.2021 року о 21 год. 00 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

03 липня 2021 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченому ч. 3 ст. 296 КК України.

Посилаючись на існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, сторона обвинувачення вважає, що є потреба в застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати приміщення цілодобово, оскільки підозрюваний вчинив злочин, за який можливе максимальне покарання до 5 років позбавлення волі, і матеріали клопотання містять вагомі докази про вчинення останнім цього кримінального правопорушення.

В судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання, додатково пославшись на обґрунтованість підозри та існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, ризику незаконного впливу підозрюваного на потерпілого та свідків. Просив клопотання задовольнити.

Захисник підозрюваного проти задоволення клопотання заперечувала. Вказала, що підозра є необґрунтованою, ризики не доведені. Надала письмові заперечення, відомості про те, що підозрюваний є директором ТОВ «Арфіл».

Підозрюваний підозру не визнав, пояснивши, що випадково проходив поблизу місця, де відбувались масові заворушення, та його затримали працівники поліції, проте він хуліганських дій не вчиняв. Просить відмовити у задоволенні клопотання.

Вислухавши сторону обвинувачення та сторону захисту, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1, п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, запобіжні заходи, є заходами забезпечення кримінального провадження та застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно вимог ч. 1, 3 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

За положеннями ч. 5 ст. 131 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Як встановлено ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставами для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до рішення ЄСПЛ за скаргою № 25629/94 від «27» листопада 1997 року по справі «К.Ф. проти Німеччини», п. 57, обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000659 від 02.07.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 02.07.2021 року приблизно о 21 год. 20 хв. на території м. Дніпра група невстановлених осіб вчинили грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, внаслідок чого громадянам ОСОБА_12 та ОСОБА_13 спричинені тілесні ушкодження. Також встановлено, що до вчинення цього злочину може бути причетний ОСОБА_5 .

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя враховує, що матеріалами кримінального провадження повністю підтверджується бачення можливості того, що ОСОБА_5 міг вчинити вказане кримінальне правопорушення.

Так, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 від 03.07.2021 року підтверджено, що останній виконував професійні обов`язки 02.07.2021 р. приблизно о 21 год. 30 хв. на перехресті проспекту Пушкіна та вул. Ю. Савченка в м. Дніпрі, а саме знімав на відео масові заворушення, які відбуваються з приводу знесення біл-бордів. У цей час до нього підбігли раніше невідомі особи та почали наносити йому удари в голову та обличчя, тулуб. Внаслідок завданих ударів ОСОБА_12 отримав тілесні ушкодження.

Допитана свідок ОСОБА_14 , яка є колегою ОСОБА_12 , повідомила, що вона також перебувала разом з ним на місці події, і вони разом знімали відео для сюжету. ОСОБА_14 бачила як кілька чоловіків повалили оператора ОСОБА_12 на землю і почали бити його. Вона намагались їх зупинити, але її ніхто не слухав.

Допитаний свідок ОСОБА_15 вказав, що виконував обов`язки із патрулювання прилеглої території та прибув на виклик о 21 год. 00 хв. на місце, де відбувались масові заворушення. Перебуваючи на місці події ОСОБА_15 побачив, що відбувається конфлікт між представниками муніципальної гвардії та невідомим чоловіком з відеокамерою та жінкою. При цьому три раніше невідомих чоловіка біжуть у бік ОСОБА_12 та ОСОБА_14 і наздоганяють їх. Жінка кликала на допомогу та повідомила працівникам поліції, що вищевказані особи наносять їм удари.

З протоколу допиту свідка ОСОБА_16 вбачається, що він разом з іншими працівниками поліції прибули за викликом на перехрестя з вул. Савченко та просп. Пушкіна, де відбувалась масова бійка та вчинялись хуліганські дії. У цей час декілька осіб у цивільному одязі проткнули ножем колесо автомобілю марки «Газель», який належить КП «Муніципальна варта», після чого почались масові заворушення, в ході якого один із співробітників муніципальної варти отримав поранення. Після чого особи, які приймали участь у заворушеннях та вчиняли хуліганські дії, почали розбігатись. Працівники поліції почали переслідувати декількох осіб. Один з них сів до автомобілю «Мазда» та намагався втекти з місця події. Працівники поліції почали переслідування та заблокували цю машину, з якої вибіг чоловік та розпочав бігти у бік вул. Троїцькій. Працівники поліції почали переслідувати цю особу та провели її затримання. Ця особа представилась як ОСОБА_17 .

Слідчий суддя визнає, що підозрюваний перебував на місці події та міг бути причетним до вказаного кримінального правопорушення, про що свідчать матеріали клопотання, і це може свідчити про обґрунтованість підозри.

Водночас слідчий суддя вказує, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Про це йдеться у Рішенні ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28.10.94 р.; «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90 р.; «Ердагоз проти Туреччини» від 21.10.2008 р.

Факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу (Рішення ЄСПЛ у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.94 р.).

Крім того, підозра обґрунтовується іншими доказами, які додані до клопотання, зокрема, протоколом допиту свідка ОСОБА_18 , протоколом допиту свідка ОСОБА_16 ; довідкою виданою КНП «МКЛ № 16» відповідно якої у ОСОБА_12 , виявлено забій м`яких тканей голови, ЗТТК, забій грудної клітини справа; довідкою МОЗ України ДОЗО КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня І.І. Мечнікова» відповідно якої у ОСОБА_13 , виявлено ЗУМТ, СГН, забій м`яких тканин шиї.

У Рішенні «Нечипорук і Йонкало проти України» (п. 175) Європейський суд з прав людини вказав, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» буде залежати від усіх обставин справи (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom (Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства).

Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що слідством зібрано достатньо доказів, які дають підстави для обґрунтованої підозри ОСОБА_5 .

З урахуванням цих доказів, слідчий суддя вбачає наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

З приводу наявних ризиків слідчий суддя погоджується з позицією сторони обвинувачення щодо існування ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, а також можливості впливу підозрюваним на потерпілого та свідків.

Так, підозрюваний вчинив кримінальне правопорушення, яке є злочином і відповідно до ст. 12 КК України віднесено до категорії нетяжких злочинів. Проте сама по собі тяжкість покарання, яке загрожує у разі визнання винуватості ОСОБА_5 не може бути основною підставою для застосування більш жорсткого запобіжного заходу або виправдовувати тривалість його дії, проте береться слідчим суддею до уваги, оскільки усвідомлення підозрюваним невідворотності покарання та наявність вагомих доказів, може свідчити про існування ризику його переховування від слідства. Отже, цей ризик є доведеним.

Про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК свідчить те, що потерпілий та свідки надали важливі свідчення у даному кримінальному провадженні, і ці відомості є основною доказовою базою, тому підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно вливати на свідків та потерпілого. При цьому слідчий суддя враховує, що серед свідків є не тільки працівники поліції, а й цивільні особи, потерпілий. Ураховуючи обставини кримінального правопорушення та наявні докази, слідчий суддя вважає, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілого.

В судовому засіданні цей ризик було встановлено і він був доведений прокурором, тому з урахуванням обставин кримінального провадження і у відповідності до змісту ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає можливим додатково покласти на підозрюваного обов`язок утриматись від спілкування зі свідками по даному кримінальному провадженню, окрім випадків проведення необхідних слідчих дій.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби . Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

При обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує особу підозрюваного, його вік, наявність постійного місця проживання. Підозрюваний не одружений, на утриманні малолітніх дітей не має, що вказує на відсутність міцних соціальних зав`язків саме у місці проживання, тому враховуючи доведеність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України вважаю, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладанням на нього обов`язків, є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобіганню доведеним ризикам. Доцільність застосування домашнього арешту із забороною залишати приміщення цілодобово обґрунтовується відсутністю міцних соціальних зв`язків у підозрюваного та необхідності унеможливити незаконний вплив на свідків, потерпілих. Той факт, що підозрюваний працює та займає посаду директора ТОВ «Арфіл» не свідчить про запобігання вказаним ризикам, оскільки цього факту не достатньо для унеможливлення всіх ризиків.

Тому враховуючи доведеність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України вважаю, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладанням на нього обов`язків, є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобіганню доведеним ризикам. Доцільність застосування домашнього арешту із забороною залишати приміщення цілодобово обґрунтовується відсутністю міцних соціальних зв`язків у підозрюваного та необхідності унеможливити незаконний вплив на свідків, потерпілих.

Слідчий суддя розглянув можливість застосування інших альтернативних запобіжних заходів, проте враховуючи особу підозрюваного, наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, жоден з інших запобіжних заходів не може запобігти вказаним ризикам.

Крім того, в судовому засіданні було встановлено і доведено прокурором, що існує ймовірність незаконного впливу на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні, тому здійснюючи судовий контроль за дотримання права та інтересів всіх учасників провадження слідчий суддя, у відповідності до змісту ст. 194 КПК України, вважає можливим додатково покласти на підозрюваного обов`язок утриматись від спілкування зі свідками по даному кримінальному провадженню, окрім випадків проведення необхідних слідчих дій.

Згідно ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

З урахуванням викладеного, клопотання слідчого, яке погоджене із прокурором, про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 належить задовольнити.

Керуючись ст. ст. 181, 193, 194, 197, 372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Дніпровскього РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб.

Для виконання застосованого запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_5 зобов`язання по виконанню обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме: не залишати квартиру за адресою: АДРЕСА_2 цілодобово; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну місця свого проживання; прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та/або суду; утриматися від спілкування зі свідками по даному кримінальному провадженню, окрім випадків проведення необхідних слідчих дій.

Для виконання застосованого запобіжного заходу підозрюваного ОСОБА_5 негайно доставити у квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалу слідчого судді направити для виконання до відділу поліції за місцем проживання підозрюваного через слідчого, який здійснює досудове розслідування.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених, згідно ухвали слідчого судді обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Дата закінчення дії ухвали 30.08.2021 року.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя І.А. Кондрашов