Справа № 369/6394/21
Провадження № 1-кс/369/1244/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.05.2021 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , ознайомившись із матеріалами скарги ОСОБА_2 на бездіяльність Бучанського РУП ГУНП в Київській області, -

ВСТАНОВИВ:

13.05.2021 до суду надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність Бучанського РУП ГУНП в Київській області щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення після отримання відповідної заяви.
Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя зазначає наступне.
Так, згідно ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Згідно з положеннями ст. 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.
Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як слідує з Узагальнення Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», беручи до уваги положення ч. 1 ст. 214 КПК України, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч. 5 ст. 115 КПК України, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.
У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Слідчим суддею також враховано, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.
З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001.
У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Зі змісту та матеріалів скарги вбачається, що 15.03.2021 ОСОБА_2 звернулась до ВП № 3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Проте, в порушення положень ст. 214 КПК України, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені.
В той же час, скаржник тільки 13.05.2021 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_2 , тобто, вже після спливу 10-денного строку для її подання.
У поданій скарзі ОСОБА_2 просить поновити строк на оскарження бездіяльності слідчого, мотивуючи поважність причин його пропуску тим, що скаржнику стало відомо про бездіяльність з листа начальника ВП № 3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області, копію якого вона отримала лише 06.04.2021.
Слідчий суддя зважає на те, що ст. 116 КПК передбачає, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки, а вимоги ст. 117 КПК зобов`язують слідчого суддю поновити за клопотанням заінтересованої особи процесуальний строк, пропущений із поважних причин.
Згідно з правовою позицією Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, висловленої в ухвалі від 26.08.2020 у справі № 760/18778/18 «Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені скаржником».
Таким чином, поновити строк на оскарження можливо лише у тому випадку, коли заявник (скаржник) навів достатні підстави (об`єктивно непереборні обставини) поважності причин пропуску такого строку, а також підтвердив їх.
В той же час, при ознайомленні з поданою скаргою, слідчий суддя не знаходить поважних причин пропуску процесуального строку, які б унеможливили ОСОБА_2 реалізувати своє право на подання скарги у встановлений чинним законодавством строк.
За таких обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для поновлення пропущеного строку на оскарження бездіяльності, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Враховуючи, що скаргу подано з порушенням процесуального строку для її подання, а слідчий суддя не вбачає підстав для його поновлення, а відтак, на підставі наведеного слідчий суддя приходить висновку, що подана скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.
Керуючись ст. 303, 304, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_2 у поновленні процесуального строку для подання скарги.
Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність Бучанського РУП ГУНП в Київській області повернути особі, яка її подала.
Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1