Справа №:755/5811/21
Провадження №: 1-кс/755/3328/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" серпня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
провівши в приміщенні суду дистанційне судове засідання між Дніпровським районним судом м. Києва та Державною установою «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України у ході якого розглянуто клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у виді домашнього арешту, у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000157 від 27.10.2020 року
за участю учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із клопотання, у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000157 від 27.10.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України, про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у виді домашнього арешту мотивуючи тим, що відсутні ризики зазначені у ч.1 ст.177 КПК України, оскільки він має постійне місце реєстрації та проживання у місті Одеса, матір похилого віку, яка має численні захворювання та не має наміру ухилятися від органів досудового розслідування та суду.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 клопотання адвоката ОСОБА_3 підтримав та просив його задовольнити, підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника, прокурор просив відмовити в задоволенні клопотання, оскільки ухвала слідчого судді від 10.04.2021 року, якою ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, яка була оскаржена у Київському апеляційному суді і колегією суддів рішення суду першої інстанції залишено без змін.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Відповідно до ст.2 Кримінального процесуального кодексу України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.
Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників судового процесу та інше /ст.177 КПК України/.
Нормами ст.178 КПК України, передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, в тому числі наявність у нього родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей та інші обставини.
Також судом враховується положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Ухвалою слідчого судді від 10.04.2021 року за клопотанням слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000157 від 27.10.2020 року, ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ.
20.05.2021 року ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 10.04.2021 року, якою задоволено клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано щодо ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів та визначено розмір застави, - залишено без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , - залишено без задоволення.
Ухвала колегії суддів мотивована тим, що слідчий суддя при розгляді клопотання слідчого дослідив усі обставини, з?ясування яких могло мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та вмотивованого рішення, відповідно до вимог ст.370 КПК України, а зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких захисник просить скасувати ухвалу слідчого судді, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду провадження і не є визначеними законом підстави для скасування оскаржуваного рішення.
Крім того, ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 22.07.2021 року ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 30.06.2021 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 та продовжено підозрюваному ОСОБА_4 строк тримання під вартою, з одночасним визначенням застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб було залишено без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 було залишено без задоволення, оскільки вважала, що рішення слідчого судді є законним, обґрунтованим і вмотивованим, оскільки постановлене згідно норм матеріального права з ретельним дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України, та ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та об`єктивно оціненими судом, у порядку та в межах, передбачених на даній стадії кримінального провадження, натомість доводи та твердження захисника, про які йдеться в поданій апеляційній скарзі, колегія суддів вважає безпідставними.
Частиною 1 статті 201 КПК України, передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Разом із тим, адвокатом ОСОБА_3 , як у самому клопотанні про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати житло, так і у судовому засіданні не надано доказів обставин того, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були враховані слідчим суддею при обранні ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та під час його продовження втратили актуальність.
Крім того, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.
За таких обставин, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_4 знаючи, що за кримінальне правопорушення, вчинення якого йому інкримінується, передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від дев?яти до дванадцяти років із конфіскацією майна, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, що свідчить про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.
Також із огляду на характер інкримінованого кримінального правопорушення, роль яку за твердженням органу досудового розслідування виконував підозрюваний під час вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність ризиків, передбачених пунктами 1-5 ч.1 ст.177 КПК України.
При цьому, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я підозрюваного, інформацію стосовно міцності його соціальних зв`язків, його майновий стан та інформацію стосовно судимостей.
Зважаючи не викладе, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали кримінального провадження містять достатньо обґрунтувань необхідності збереження обраного відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, оскільки в рамках кримінального провадження необхідно виконати значний обсяг слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а ризики, передбачені п.1-5 ч.1 ст.177 КПК України, які існували на момент вирішення слідчим суддею питання про застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, не зменшилися та продовжують існувати, а тому клопотання адвоката ОСОБА_3 про зміну ОСОБА_4 запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний у виді домашнього арешту задоволенню не підлягає.
Керуючись вимогами ст.ст. 110, 131, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у виді домашнього арешту, у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000157 від 27.10.2020 року відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя