Справа № 504/482/21
Номер провадження 1-кс/504/124/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2021смт.Доброслав

Слідчий суддя Комінтернівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 1 Одеського районного управління юстиції № 2 ГУ НП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000083 від 12.02.2021 року року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Красносілка, Комінтернівського району, Одеської області, українця за національністю, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, з середньою освітою, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
- 05.08.2015 року Комінтернівським районним судом Одеської області за ч. 3 ст. 185, ст. 71 КК України до 5 років позбавлення волі, звільнений з місць позбавлення волі 31.03.2020 року по відбуттю покарання,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

До Комінтернівського районного суду Одеської області надійшло клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 1 Одеського районного управління юстиції № 2 ГУ НП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, із визначенням розміру застави 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 90 800 гривень.
Згідно клопотання та доданих матеріалів вбачається, що слідчим відділенням Відділу поліції №1 Одеського районного управління №2 ГУ НП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000083 від 12.02.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 11 лютого 2021 року, приблизно о 01 годині 00 хвилин, більш точний час досудовим розслідуванням невстановлений, ОСОБА_5 перебував за адресою: АДРЕСА_1 , де у нього виник злочинний умисел, спрямований на незаконне заволодіння транспортним засобом ВАЗ 2106 бежевого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_7 .
З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , разом із ОСОБА_8 та невстановленою на даний час слідством особою, які не були обізнані про злочинні дії ОСОБА_5 , прибули до гаражного приміщення розташованого на території домоволодіння АДРЕСА_2 . У подальшому, ОСОБА_5 підійшов до воріт гаражу та зняв не замкнений навісний замок, відкрив ворота гаража, та проник разом із зазначеними вище особами, які не були обізнані про злочинні дії ОСОБА_5 , до вказаного приміщення.
Після чого, ОСОБА_5 , відчинив двері автомобіля ВАЗ 2106 державний номерний знак НОМЕР_1 бежевого кольору, які власник залишив відчиненими та сів за його кермо, разом з тим, ОСОБА_8 , який не був обізнаний про злочинні дії, сів за переднє пасажирське сидіння, а невстановлена на даний час слідством особа пішла у невідомому напрямку. В подальшому, ОСОБА_5 , завівши двигун автомобіля ключем, який знаходився в замку запалення, разом із ОСОБА_8 , який не був обізнаний про злочинні дії, рушили на вищевказаному автомобілі з подвір`я та зникли з місця події, розпорядившись транспортним засобом на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, незаконне заволодіння транспортним засобом, вчинене повторно, вчинене з проникненням у приміщення.
12 лютого 2021 року о 16.00 годині ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
12 лютого 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:
протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 12.02.2021 року від ОСОБА_7 ;
протоколом огляду місця події домоволодіння із гаражним приміщенням ОСОБА_7 від 12.02.2021 року;
протоколом огляду місця події автомобіля ВАЗ 2106 від 12.02.2021 року;
протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 12.02.2021 року;
протоколом допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_8 від 12.02.2021 року;
протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 12.02.2021 року;
протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 12.02.2021 року;
протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 12.02.2021 року;
іншими доказами у їх сукупності.
Злочин, який інкримінуються підозрюваному відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, у разі визнання підозрюваного ОСОБА_5 винним у кримінальному правопорушенні, покарання за яке передбачене у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

В судовому засіданні прокурор Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 та слідчий СВ Відділу поліції № 1 Одеського районного управління юстиції № 2 ГУ НП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_4 підтримали заявлене клопотання, просили суд його задовольнити у повному обсязі з підстав зазначених у ньому, а саме вказали на тяжкість скоєного злочину, відсутність соціальних зв`язків та утриманців, а також підозрюваний раніше судимий, судимість не знята та не погашена.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення поданого клопотання зазначивши, що подане клопотання необґрунтоване, не містить відповідного обґрунтування відносно того, що підзахисний буде переховуватися від органів слідства, оскільки має постійне місце реєстрації. Збитки відсутні, так як автомобіль ВАЗ 2106 повернутий потерпілому. Вину її підзахисний визнає. Щодо випливу на свідка ОСОБА_10 , захисник зазначила, що остання є рідною сестрою підозрюваного, а від так в силу ст. 63 Конституції України має право відмовитися від давання показів. З огляду на викладене, в задоволенні поданого клопотання просила відмовити та застосувати відносно її підзахисного міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку свого захисника, зазначивши, що від органів досудового розслідування він не має наміру переховуватись, свою вину у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні визнав.

Ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Фокс, Кампбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Більш того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 року Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Відтак, враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.

У відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлена ??наявність ризиків, передбачених в п.1, п.2, п.5, ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 ставиться: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконний влив на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, у нього відсутні стійкі соціальні зв`язки, а саме: він не одружений, відсутні неповнолітні діти та недієздатні утриманці, не працює, не навчається, що в свою чергу дає підстави вважати що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та в подальшому від суду.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення підтверджується тим, що відповідно до даних вимоги перевірки на судимість на ОСОБА_11 останній раніше судимий, а саме 05.08.2015 року Комінтернівським районним судом Одеської області за ч. 3 ст. 185, ст. 71 КК України до 5 років позбавлення волі

Викладені обставини, на думку слідчого судді, свідчать про характер процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 в рамках даного кримінального провадження, в зв`язку з чим, з огляду на ступінь тяжкості інкримінованого останньому кримінального правопорушення та можливий розмір покарання, який останньому загрожує в результаті можливого подальшого визнання його винним у вчиненні безпосередньо судом, слідчий суддя не може виключати наявності в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1, ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, слідчий суддя вважає наявним існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки підозрюваному ОСОБА_5 відомо, де проживає потерпілий у кримінальному провадженні, вони є односельчанами. Також свідок ОСОБА_8 є неповнолітнім, тому, в силу свого віку та розвитку більш схильних до впливу зі сторони повнолітньої особи, а ОСОБА_10 є рідною сестрою підозрюваного, а тому, перебуваючи на свободі, шляхом залякування, погроз чи вмовляння ОСОБА_5 може вплинути на свідків та потерпілого для того, щоб останні змінили свої показання у ході досудового розслідування, та, у подальшому, судового розгляду, так як жоден доказ, зібраний під час досудового розслідування, не має наперед встановленої сили та досліджується безпосередньо під час судового розгляду
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.
Слідчий суддя зазначає, що інкриміновані за обставинами даного кримінального провадження підозрюваному кримінальне правопорушення в обов`язковому порядку вимагає від слідчого судді визначення відповідного розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, у випадку якщо слідчий суддя прийде до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (абзац 1 ч. 3 ст. 183 КПК України).
Відтак, на думку слідчого судді, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а також ризики, передбачені п. п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, досягнути мети застосування запобіжного заходу, а саме забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При цьому, слідчий суддя знову ж таки наголошує, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваного не буде безальтернативною, оскільки передбачатиме можливість внесення останнім застави.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, згідно п. 2 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
В свою чергу згідно ч. 11 ст. 182 КПК України, застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Вирішуючи питання щодо застави, слідчий суддя вважає за доцільне виділите наступне: стороною обвинувачення доведено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 5 ч.1 ст.177 КПК України, про які йшло вище, підозрюваний раніше судимий за умисне корисливе кримінальне правопорушення проти власності, однак на шлях виправлення не встав, належних висновків для себе не зробив та знову підозрюється в умисному корисливому кримінальному правопорушенні проти власності, передбаченому ч.2 ст. 289 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до тяжких злочинів, у зв`язку із чим з урахування особи підозрюваного, його віку, сімейного та матеріального стану, слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави у сумі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів доходів громадян, встановлених на перше січня 2021 року, у зв`язку із тим, що саме такий альтернативний запобіжний захід (застава) здатний забезпечити належу процесуальну поведінку підозрюваного та забезпечить дієвість вказаного кримінального провадження, й який не буде завідомо непомірним для останнього.
Все вищевикладене у сукупності свідчить, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного та обмеження його прав, не суперечать ст.5 «Конвенції з прав людини та основоположних свобод», оскільки в матеріалах кримінального провадження існують ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, перевищує принцип поваги до особистої свободи та є виправданим з точки зору відповідного суспільного інтересу, що значно переважає інтереси однієї людини, і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.
Таким чином, вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання та надавши правову оцінку всім доводам як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність часткового задоволення поданого стороною обвинувачення клопотання, а тому керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 1 Одеського районного управління юстиції № 2 ГУ НП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000083 від 12.02.2021 року задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» Південного міжрегіонального управління з питань виконання покарань та пробації Міністерства юстиції України строком на 60 (шістдесят) діб.
Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з моменту фактичного затримання, тобто з 16:00 год., 12.02.2021 року.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію о 16:00 год., 12.04.2021 року.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду;
- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Строк дії ухвали обчислюється з моменту фактичного затримання.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1