Справа № 752/8254/19
Провадження №: 1-кс/752/6397/21
У Х В А Л А
Іменем України
02.08.2021 м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Києва клопотання прокурора Голосіївської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000098, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.04.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ч. 1, 3 ст. 358, ч. 1 ст. 382 КК України, про арешт майна, -
ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді надійшло клопотання прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , в якому вона просить накласти арешт на нерухоме майно, а саме об`єкти житлової нерухомості (квартири) АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , що на праві власності належать ОСОБА_4 .
Із матеріалів клопотання вбачається, що у провадженні слідчого відділу Голосіївського УП ГУ Національної поліції в місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного 02.04.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000098, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ч. 1, 3 ст. 358, ч. 1 ст. 382 КК України, за фактом самовільного всупереч установленого законом порядку отримання у приватну власність, перепланування та переобладнання приміщень горища будинку за адресою: АДРЕСА_3 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно 19.02.2018 на праві приватної власності за ОСОБА_4 зареєстровано 8 квартир, а саме: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 .
У рамках проведення досудового розслідування на підставі ухвали Голосіївського районного суду від 13.08.2019 про тимчасовий доступ до речей та документів у Департаменті державної реєстрації Київської міської державної адміністрації вилучено документи, на підставі яких здійснено реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 .
За результатами опрацювання отриманих документів встановлено, що реєстрація права власності на вище вказані квартири проведена на підставі висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна, загальною площею 501,3 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , який виготовлений ФОП ОСОБА_5 .
Крім того, на кожну з вищевказаних квартир ФОП ОСОБА_5 14.02.2018 виготовлено технічні паспорти, які містять план та технічну характеристику квартири.
Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСББ «Антоновича 41» проводилися будівельні роботи з капітального ремонту даху будинку.
Так, досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за адресою: АДРЕСА_3 14.09.2018 зареєстроване Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «АНТОНОВИЧА 41», головою правління являється ОСОБА_6 .
За інформацією Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Департаментом замовнику будівництва ОСББ «Антоновича 41» зареєстроване повідомлення про початок виконання будівельних робіт «Капітальний ремонт даху на АДРЕСА_3 » за №КВ27 від 24.10.2018.
Крім того, встановлено, що 20.09.2018 на замовлення ОСББ «Антоновича 41» експертом з технічного обстеження будівель та споруд ОСОБА_7 проведено обстеження технічного стану конструкцій даху та покрівлі житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 про що складено відповідний акт, згідно якого встановлено, що станом на 20.09.2018 існувала дерев`яна конструкція даху та покрівля із азбоцементних листів, будь які ознаки наявності квартир відсутні.
Як встановлено досудовим розслідуванням, відповідно до наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва № 172 від 07.08.2019 скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до з незначними наслідками (СС1) «Капітальний ремонт даху житлового будинку АДРЕСА_3 » від 24.10.2018 №КВ 27, замовником якого є ОСББ «Антоновича 41».
Крім того, слід зазначити, що рішенням Господарського суду міста Києва від 16.02.2021 справа № 910/17729/20 визнано недійсним рішення зборів ОСББ «Антоновича 41», розташованого за адресою: м. Київ, вул. Антоновича, 41, які оформлені протоколом від 30.06.2018 та скасовано державну реєстрацію від 14.09.2018 ОСББ «Антоновича 41» (ідентифікаційний код 42474302).
Крім того, у зв`язку із виявленими недостовірними даними внесеними до повідомлення про початок будівельних робіт від 11.08.2017 № КВ №47 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 » від 01.02.2018 № КВ 73, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва наказом від 26.03.2018 №71 скасував реєстрацію вказаних вище повідомлення та декларації.
Крім того, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) 30.08.2019 видано ОСОБА_4 припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Згідно Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , зареєстровані на праві приватної власності за ОСОБА_4 .
Однак, під час проведення 20.07.2021 огляду приміщень, а саме: квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 та горищного приміщення вказаного житлового будинку встановлено проведення будівельних/ремонтних робіт.
Так, подальше проведення будь яких будівельних/ремонтних робіт без дозвільних документів може нести загрозу життю та здоров`ю мешканців житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 .
Враховуючи вище викладене, на даному етапі досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на об`єкти житлової нерухомості, а саме квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 та згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно на праві приватної власності належать ОСОБА_4 та забороні проведення будь яких будівельних/ремонтних робіт на зазначеному об`єкті нерухомості.
Постановою прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 від 20.07.2021 приміщення, а саме: квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0000098 від 02.04.2019 року.

У судове засідання прокурор не з`явилась, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялась належним чином. До початку розгляду вказаного клопотання подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Відповідно до ч. 5 ст. 27 КПК України під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Положеннями ч. 1 ст. 107 КПК України визначено, що рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Таким чином, слідчий суддя визнав за можливе розглянути вказане клопотання за відсутності прокурора та без фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та документи, якими воно обгрунтовується, зазначає наступне.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення зокрема: збереження речових доказів.

Положеннями ч. 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 від 20.07.2021 приміщення, а саме квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0000098 від 02.04.2019 року.

Додатками до клопотання підтверджується, що речові докази містять наявну слідову інформацію щодо вчиненого кримінального правопорушення, мають значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є предметом кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя у відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна враховує правові підстави для арешту майна, наявність суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданнями кримінального провадження, а також наслідки арешту майна.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довела слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 179 КПК України.

Згідно вимог ч. 4 чт. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Таким чином, розглянувши клопотання та документи до нього, беручи до уваги, що клопотання подано до суду відповідною компетентною особою, у спосіб та строки, передбачені КПК України, і в матеріалах вбачається наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно із забороною розпоряджатися ним будь-яким чином, у тому числі вчиняти будь-які дії, спрямовані на проведення будівельних/ремонтних робіт, суд дійшов переконання, що клопотання підлягає задоволенню.

На думку суду, з урахуванням обставин справи, спосіб арешту, запропонований слідчим, є найменш обтяжливим й підлягає застосуванню.

Керуючись ст. ст. 170, 172, 173, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
1. Клопотання прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000098, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.04.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ч. 1, ч. 3 ст. 358, ч. 1 ст. 382 КК України задовольнити.
2. Накласти арешт на нерухоме майно, а саме об`єкти житлової нерухомості (квартири) АДРЕСА_1 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , що на праві власності належать ОСОБА_4 .
3. Заборонити власнику квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 та будь-яким іншим особам розпоряджатися ними будь-яким чином, у тому числі вчиняти будь-які дії, пов`язані з реєстрацією та перереєстрацією прав, та вчиняти будь які дії, спрямовані на проведення будівельних/ремонтних робіт на вказаних об`єктах.
4. Ухвала виконується негайно слідчим та/або прокурором.
5. На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1