Справа № 203/735/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 лютого 2021 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
за участі прокурора - ОСОБА_3
адвоката - ОСОБА_4
підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Китайгород, Царичанського району Дніпропетровської області, громадянина України, освіта вища, одруженого, працюючого на посаді головного спеціаліста відділу з контролю за використанням та охороною земель у Магдалинівському, Петриківському, Царичанському районах управління з контролю за використанням та охороною земель ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області (8-й ранг, категорія «В»), депутата Китайгородської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000147,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження №0000147, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 17.02.2021 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Дніпропетровською обласною прокуратурою.
22.02.2021 року в порядку ст.208 КПК України було затримано ОСОБА_5 та 23.02.2021 року останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
В наданому клопотанні, погодженому прокурором, слідчий просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з визначенням застави в розмірі 441 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на порушення порядку вручення підозри, відсутність доказів щодо наявності обгрунтованої підозри, недоведеність прокурором наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Крім того, просили врахувати дані про особу підозрюваного та стан його здоров`я.
Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, визначені ст.178 КПК України.

Розглядаючи питання обгрунтованості підозри, як підстави для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує відсутність законодавчого визначення вказаного поняття та усталену практику Європейського суду з прав людини і критерії визначення цього поняття. Зокрема, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, наявність обгрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Так, на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень: слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу, оскільки факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.
Надані до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: заява ОСОБА_7 , від 16.02.2021 року про вчинення кримінального правопорушення, протокол допиту останнього в якості свідка від 17.02.021 року та додаткового допиту в якості свідка від 22.02.2021 року; протокол обшуку від 22.02.2021 року, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України та наявність обгрунтованої підозри у його вчиненні ОСОБА_5 .
При обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що підозрюваний раніше не судимий, офіційно працевлаштований, одружений, має постійне місце проживання та утримує малолітню дитину, позтивно характеризується за місцем роботи та проживання.
Поряд з цим, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні корисного злочину з використанням службового становища, обізнаний про обставини кримінального правопорушення та даними про особу свідків, що на теперішній час не проведено всі необхідні слідчі та процесуальні дії спрямовані на зібрання доказів та документування протиправною діяльності останнього.
Крім того, слідчий суддя приймає до уваги, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, що в силу ст.12 КК України віднесено до категорії тяжких, що хоча і не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, в сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини у рішенні від 26.07.2001 року зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.
Вказані вище обставини в своїй сукупності дають достатні підстави вважати, що перебуваючи на свободі підозрюваний може продовжити свою злочинну діяльність, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, будучи обізнаним про обставини кримінального провадження та даними про особу свідків, впливати на останніх, знищити, сховати або спотворити речі та документи, що свідчать про його протиправну діяльність, перешкоджаючи таким чином проведенню об`єктивному та всесторонньому проведенню досудового розслідування.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання під вартою може бути виправданим, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав та інтересів як суспільства, так і потерпілого (справа «Летельє проти Франції»).
Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення з використанням службового становища, будучі особою, уповноваженою на виконання функцій держави. Таким чином, внаслідок вчинення інкримінованих йому дій, підірвано авторитет держави та престиж державних органів серед населення. З огляду на це, слідчий суддя вважає, що у вказаному кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав та інтересів держави та суспільства.
Стосовно посилань захисника підозрюваного на стан здоров`я останнього, слідчий суддя враховує, що надана виписка з амбулаторної картки хворого не містить медичних висновків, які б свідчили про неможливість утримання підозрюваного під вартою через стан здоров`я.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків вчинення підозрюваним дій, передбачених п.п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України та про неможливість запобігання вказаним ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого, застосуванням до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
А тому, з метою запобігання вказаним ризикам, забезпечення виконання підозрюваним покладених на ньог процесуальних обов`язків, необхідним запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваного на даному етапі досудового розслідування, є тримання під вартою.
В поданому клопотанні слідчого, підтриманого прокурором, останні просили визначити заставу в розмірі 441 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що перевищує максимальний розмір застави, визначений п.3 ч.5 ст.182 КПК України.
Відповідно до розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет на 2021 рік» в сумі 2270 грн., такий розмір застави дорівнює 1001070 грн.
Перевіряючи обгрунтованість клопотання в цій частині, слідчий суддя враховує, що розмір застави повинен бути помірним для підозрюваного, але, поряд з цим, повинен визначатись тим ступенем довіри, при якому переспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої її застосовано, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
З огляду на це, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України та з урахуванням обставин кримінального правопорушення вчиненого підозрюваним, його майнового та сімейного стану, даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу, відповідно до положень абз.2 ч.5 ст.182 КПК України в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що станом на день розгляду клопотання становить 454000 грн.
Строк запобіжного заходу у вигляді тримання визначити терміном 60 діб, з моменту фактичного затримання підозрюваного та з врахуванням положень ст.209 КПК України, з 12-07 г. 22.02.2021 року.
В разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки, визначені п.п.1-4 ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-178,182,183,184,193,194,196,197 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 22 квітня 2021 року.
Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених кодексом, у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 454000 грн.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки прибувати за викликами слідчого, процесуального керівника прокуратури або суду; не відлучатися із місця постійного проживання або перебування без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання; утриматись від спілкування із потерпілими, свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1