Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/363/2021 Справа № 641/770/21
УХВАЛА
24 лютого 2021 року м. Харків
До суду надійшло вказане клопотання прокурора.
В обґрунтування свого клопотання прокурор посилається на те, що 01.02.2020 року до чергової частини ВП № 2ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» з приводу того, що невстановлені особи скоїли крадіжку двох металевих труб з парку «Металіст», що розташований за адресою: м. Харків вул. Плеханівська, 77, але не змогли довести свій злочинний намір до кінця, з причин, що не залежали від їх волі (ЖЄО № 2232 від 01.02.2021 року).
01.02.2021 року в період часу з 16 год. 25 хв. до 16 год. 50 хв. проведено огляд місця події за адресою: м. Харків вул. Плеханівська 77, в ході якого ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав працівникам поліції дві металеві труби, довжиною близько 3 метрів, які належать ПП «ВВК-Стиль». Вказані предмети визнані у якості речового доказу по кримінальному провадженню.
Згідно клопотання, прокурор вважає за необхідне накласти арешт на вказані предмети, однак не зазначено, що вилучені предмети є речовими доказами по кримінальному провадженню.
Перевіривши доводи клопотання, дослідивши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Разом з тим, частиною 2 статті 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Однак, у клопотанні відсутня адреса та контактні дані власника вилученого майна.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора підлягає поверненню йому із встановленням строку для усунення недоліків.
Керуючись вимогами ст. ст. 170-175 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В :
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1