Справа № 404/6872/19
Номер провадження 1-кс/404/91/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2021 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_4 від 24.12.2020 року про зміну процесуального статусу особи по кримінальному провадженню 0000113, за ч. 1 ст. 367 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 подала до Кіровського районного суду м. Кіровограда скаргу в якій просить скасувати постанову слідчого СВ Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , про зміну процесуальний статус ОСОБА_3 з потерпілої на свідка по кримінальному провадженню 0000113, за ч. 1 ст. 367 КК України.

Заподіяну шкоду від злочину обґрунтовує тим, що службові особи лікарні втратили її медичну картку амбулаторної хворої. Внаслідок цього стало неможливим проведення комісійної судово-медичної експертизи по кримінальній справі №390/2308/15-к.

Скаржниця подала заяву про розгляд вимог без її участі, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити.

Слідчий і прокурор викликались, але не з`явились через зайнятість в інших справах.

СВ Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області проводить досудове розслідування кримінального провадження 0000113, з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 367 КК України.

Підставою внесення відомостей до ЄРДР стала заява ОСОБА_3 від 24.10.2017 року про те, що працівники Першої міської поліклініки м. Кропивницького втратили її медичну картку амбулаторного хворої. З цих підстав вважає себе потерпілою, оскільки втрачені її особисті медичні данні без яких не провели комісійну експертизу, порушили таємницю медичних даних.

Відповідно до ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Слушні доводи скаржника про те, що від ймовірної втрати медичної картки ОСОБА_3 могли бути не в повній мірі захищені її права потерпілої в іншому кримінальному провадженні.

Крім того, ймовірна втрата персональних даних є порушенням немайнових прав пацієнта.

24.12.2020 року слідчий СВ Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_4 виніс постанову якою змінив процесуальний статус ОСОБА_3 з потерпілої на свідка, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення. Підставою прийняття такого рішення стало те, що ОСОБА_3 не зазнала фізичної або майнової шкоди від злочину.

Оскаржувана постанова незаконна, оскільки разом з майновими правами також існують немайнові права як-то: доступ до правосуддя, особисті персональні (медичні) данні. Заподіяння можливої шкоди і є обмеження немайнових прав. Всупереч вимог ч. 4 ст. 55 КПК України, слідчий не взяв до уваги достатні підстави вважати про вчинення стосовно ОСОБА_3 кримінального правопорушення.

На досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого про відмову визнати потерпілим: заявником, потерпілим, його представником чи законним представником (п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України).

За результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути постановлена ухвала про скасування рішення слідчого чи прокурора, зобов`язання вчинити певну дію (ч. 2 ст. 307 КПК України).

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Потерпілий має право на повне та всебічне з`ясування обставин можливого кримінального правопорушення. Слідчий при прийнятті оскаржуваної постанови цих положень Закону не дотримався. Внаслідок цього оскаржувану постанову слідчого необхідно скасувати.

Строк звернення до суду скаржник не пропустив, оскільки постанову вручено несвоєчасно.

Чинна редакція КПК України не зобов`язує слідчого/прокурора винести процесуальне рішення (ст. 110 КПК України) у формі постанови про залучення особи потерпілим. У разі сумнівів слідчого/прокурора щодо наявності шкоди, останній зобов`язаний перевірити у тому числі і цю обов`язкову кваліфікуючу ознаку можливого злочину, а не обмежувати потерпілого у праві на захист.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 55, 303-304, 307, 309, КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 про скасування постанови слідчого СВ Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_4 від 24.12.2020 року, задовольнити.

Постанову слідчого СВ Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_4 від 24.12.2020 року про зміну процесуального статусу ОСОБА_3 з потерпілої на свідка, скасувати.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає, заперечення проти такої ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1