Ухвала
Іменем України
01 квітня 2021 року

м. Київ
справа № 295/12635/20

провадження № 51-5652 впс 20
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянув у судовому засіданні подання голови Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 295/12635/20 за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 06 січня 2021 року, до іншого суду апеляційної інстанції,
встановив:
До Верховного Суду у порядку ст. 34 КПК України надійшло подання голови Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 295/12635/20за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 06 січня 2021 року, до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що у процесі проведення автоматизованого розподілу вказаних матеріалів провадження було отримано інформацію про неможливість розподілу справи між суддями, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів, так як 6 із 7 суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду заявили самовідвід у вказаному провадженні на підставі, передбаченій п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, у зв`язку із чим неможливо утворити склад суду.
Учасникам судового провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення дати розгляду подання не надійшло.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши наведені у поданні доводи, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання не підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК Україникримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Як убачається з касаційного провадження, питання про направлення матеріалів даного провадження до іншого суду апеляційної інстанції вжевирішувалось касаційним судом.
Зокрема, постановою Верховного Суду від 04 березня 2021 року подання голови Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 295/12635/20 за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 06 січня 2021 року залишено без задоволення.
Своє рішення касаційний суд обґрунтував тим, що Житомирським апеляційним судом не вичерпано всіхможливостей щодо утворення нового складу колегії суддів для розгляду вказаної апеляційної скарги.
З наданих до суду матеріалів провадження вбачається, що відповідно до рішення загальних зборів суддів Житомирського апеляційного суду від 19 березня2021 року було прийнято рішення про відмову включення суддів судової палати з розгляду цивільних справ до автоматизованого розподілу кримінального провадження № 295/12635/20 за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 06 січня 2021 року.
Крім того, згідно сформованого системою повторного документообігу суду звіту від 19 березня 2021 року, розподіл провадження між суддями не відбувся через те, що у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Житомирськогоапеляційного судуздійснюють правосуддя 7 суддів, 6 з яких заявили самовідвід у вказаному провадженні на підставі, передбаченій п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, який було задоволено, у зв`язку із чим неможливо утворити склад суду.
Разом із тим, відповідно до офіційних даних, розміщених на Інтернет-ресурсі «Судова влада України», станом на сьогодні у Житомирському апеляційному суді фактично працює 17 суддів.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, згідно якого судову діяльність має бути спрямовано на захист прав і свобод від будь-яких посягань, у тому числі шляхом забезпечення своєчасного та якісного розгляду конкретних справ.
Положеннями ч. 2 ст. 18, ч.ч. 4-6 ст. 26, ч. 5 ст. 128 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» дійсно передбачено, що збори суддів можуть визначати спеціалізацію суддів з розгляду конкретних категорій справ, а також можуть утворювати судові палати з розгляду окремих категорій справ.
Відповідно до пункту 1 розділу VII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, збори суддів відповідного суду визначають спеціалізації кожного судді такого суду згідно із Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим Державною судовою адміністрацією України. Для кожного судді може бути визначена більше, ніж одна спеціалізація.

Визначення спеціалізації суддів у судах апеляційної інстанції має забезпечувати виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу матеріалів провадження, а запроваджена зборами суддів відповідного суду спеціалізація суддів не може бути підставою для відмови в доступі до правосуддя в конкретному суді.
Таким чином, мета цих положень полягає в тому, щоб дати зборам суддів організаційні інструменти для підвищення оперативності та якості відправлення правосуддя шляхом запровадження спеціалізації та формування судових палат з урахуванням наявності достатньої кількості суддів та інших доречних факторів. Проте, ці положення не можуть тлумачитися як право зборів суддів визначити спеціалізацію чи склад палат у такий спосіб, що замість підвищення якості та оперативності здійснення правосуддя в суді це призведе до неможливості розгляду судом певної категорії справ.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя повинен додержуватися присяги, а за змістом ст. 57 цього Закону судді присягають Українському народові, окрім іншого, чесно і сумлінно здійснювати повноваження та виконувати обов`язки судді.

Таким чином, колегія суддів Верховного Суду вважає, що Житомирським апеляційним судом за наявної фактичної чисельності суддів та можливості визначення судді-доповідача у справі із судової палати з розгляду кримінальних справ не вичерпано всіх процесуальних можливостей визначення колегії суддів для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 06 січня 2021 року.
Тому колегія суддів не вбачає підстав для направлення матеріалів провадження № 295/12635/20за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 06 січня 2021 року до іншого суду апеляційної інстанції, а тому подання голови апеляційного суду необхідно залишити без задоволення.
Керуючись статтями 32, 34 КПК України, Суд
постановив:
Подання голови Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 295/12635/20 за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 06 січня 2021 року до іншого суду апеляційної інстанції залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3