Провадження № 1-кс/686/6244/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД ВнП № 1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000565,

встановив:

07.06.2021 дізнавач СД ВнП № 1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернуся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_4 про накладення арешту на автомобіль марки Volkswagen Passat д.н.з. НОМЕР_1 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.06.2021 року близько 16:16 год працівниками УПП в Хмельницькій області по вул. Пілотська, 1 , що у м. Хмельницькому, під час перевірки документів на автомобіль марки Volkswagen Passat д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням гр. ОСОБА_5 було виявлено ознаки знищення номера кузова автомобіля.

06.06.2021 відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000565, попередня кваліфікація вчиненого кримінального правопорушення ст. 290 КК України.

06.06.2021 вищевказаний автомобіль марки Volkswagen Passat д.н.з. НОМЕР_1 визнаний речовим доказом по кримінальному провадженні № 0000565 від 06.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.

У відповідності до вимог ст.ст.170-173 КПК України арешт по кримінальному провадженню допускається з метою конфіскації майна, запобігання можливості їх пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до змісту ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовую доводи клопотання.

Перевіривши надані матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню, в зв`язку з наступним.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Дізнавачем у клопотанні вказано, що вилучений автомобіль Volkswagen Passat д.н.з. НОМЕР_1 , зберіг на собі сліди кримінального правопорушення, що мають значення для кримінального провадження та є доказами злочину.
З метою збереження їх стану, виникла необхідність в накладенні арешту на зазначені вилучені речі.

Разом із тим, слідчим до клопотання не додані документи на підтвердження власника майна указаного автомобіля.

Крім того, клопотання слідчого складено формально та містить лише посилання на ряд статей КПК, які регламентують порядок накладення арешту на тимчасове вилучене майно.

В цьому контексті наявність постанови слідчого про визнання майна речовими доказами не є визначальним юридичним фактом для оцінки відповідності речей вимогам ст. 98 КПК України.

У клопотанні відсутня вказівка на визначені законом заборони, які слід встановити на вищевказане майно.

Указані недоліки позбавляють слідчого суддю вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
У зв`язку з наведеним, клопотання підлягає поверненню для усунення зазначених неузгодженостей та недоліків.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД ВнП № 1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя