УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2021 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

засудженого - ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Приморського районного суду м. Одеси від 28.10.2020 року за матеріалами кримінального провадження №0001124 від 28.09.2020 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Василівка Кілійського району Одеської області, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

засудженого у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про перегляд вироку судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_6 від 28.10.2020 року за нововиявленими обставинами, відповідно до якої заявник просить відкрити кримінальне провадження за нововиявленими обставинами та скасувати вирок Приморського районного суду м. Одеси від 28.10.2020 року, яким ОСОБА_5 було визнано винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 та засуджений ОСОБА_5 підтримали заяву про перегляд вироку судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_6 від 28.10.2020 року за нововиявленими обставинами, та просили скасувати вирок Приморського районного суду м. Одеси від 28.10.2020 року та повернути обвинувальний акт прокурору з підстав невідповідності його вимогам КПК України.

Прокурор в судовому засіданні вважав за можливе задовольнити заяву адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про перегляд вироку судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_6 від 28.10.2020 року за нововиявленими обставинами та скасувати вирок Приморського районного суду м. Одеси від 28.10.2020 року, повернувши обвинувальний акт прокурору з підстав невідповідності його вимогам КПК України.

Вислухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступного.

Згідно ст. 467 КПК України, суд має право скасувати вирок чи ухвалу і ухвалити новий вирок чи постановити ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами без задоволення. При ухваленні нового судового рішення суд користується повноваженнями суду відповідної інстанції.

Так, як вбачається з матеріалів заяви та додатків до неї, про існування зазначеного вироку ОСОБА_5 стало відомо від інспектора Приморського РВ філії «Центр пробації» в Одеській області, при виконанні вироку, оскільки останній кримінальний проступок не здійснював, а перебував у той час в іншому місці, ніколи не викликався до Приморського ВП, підозра йому не повідомлялась та ніяких документів він не підписував, що свідчить про те, що останнього було незаконно притягнуто до кримінальної відповідальності.

Відповідно до обвинувального акту и додатків до нього, особу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було встановлено ст. ДОП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 за копією паспорту, на якому взагалі не видно фотографії останнього.

Відповідно до довідки ст. ДОП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 від 16.10.2020 року, громадянин зображений на фотокартці, дійсно являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Будь-яких інших документі, на підтвердження встановлення особи ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в матеріалах обвинувального акту, не міститься.

У відповідності до положень ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження є застосування до кожного учасника кримінального провадження належної правової процедури.
Згідно п.13 ч.1 ст.3 КПК України обвинувачення це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Приймаючи до уваги засаду кримінального провадження законності, що передбачена ст. 9 КПК України, недотримання будь-яких імперативних вимог КПК щодо змісту обвинувального акту є недопустимим.

Відповідно до п.2, 5 ч.2 ст.291 КПК України, між іншим, обвинувальний акт має містити: анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, а також формулювання обвинувачення.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування законодавства, яке забезпечує право на захист в кримінальному судочинстві» від 24.10.2003 р. №8, суди повинні вимагати від органів досудового слідства, щоб пред`явлене особі обвинувачення було конкретним за змістом. Зокрема, воно повинно містити данні про злочин, у вчиненні якого обвинувачується особа, час, місце та інші обставини його вчинення, наскільки вони відомі слідчому.

Вказаний принцип закріплений у пунктах а, b §3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, в яких зазначено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні злочину, має право бути негайно і детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення проти нього.

Верховним Судом України у постанові від 24 листопада 2016 року ц справі № 5-328кс16 викладена позиція про те, що системно-структурний аналіз норм КПК доводить, що на стадії досудового розслідування обвинувачення особи пов`язується з моментом складання обвинувального акта, що містить офіційну, сформовану на досудовому розслідуванні версію про вчинення особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Теоретичні положення є підґрунтям для висновку про нетотожність понять «підозра» і «обвинувачення», які, попри наявність спільних рис (одні і ті ж обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні), є різними етапами досудового розслідування з притаманним лише їм специфічним комплексом гарантій прав та обов`язків і порядку здійснення процесуальних дій. З огляду на це недопустимим є використання зазначених понять як синонімів у різних процесуальних документах, оскільки вони не можуть вважатися рівнозначними, незважаючи на подібність стилістичного викладу фактичних даних у повідомленні про підозру та обвинувальному акті.

Таким чином, на підставі встановлених прокурором фактичних обставин кримінального правопорушення з урахуванням п.13 ч.1 ст.3 КПК зміст формулювання обвинувачення як складової частини обвинувального акту, яке лише буде підлягати доведенню під час судового розгляду, має містити формулювання вчиненого особою діяння, передбаченого законом про кримінальну відповідальність, із зазначенням місця, часу, способу вчинення, наслідків кримінального правопорушення, форми вини і мотивів його вчинення, на підставі яких, відповідно до диспозиції певної статті Кримінального кодексу України, можна встановити в діях обвинуваченого склад кримінального правопорушення, з урахуванням, у тому числі, кваліфікуючих ознак.

Як вбачається з обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , а також додатків до нього, вказані документи не відповідають вимогам Закону. Відповідно суду незрозуміло, яким чином органом досудового розслідування взагалі було ідентифіковано особу у кримінальному провадженні якого було звинувачено у вчиненні кримінального проступку - як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Також у обвинувальному акті у кримінальному провадженні №0001124 від 28.09.2020 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не вірно зазначені анкетні відомості обвинуваченого, що унеможливлює ототожнити особу яку було притягнуто до кримінальної відповідальності із особою ОСОБА_5 , який звернувся до суду із заявою про перегляд вироку за нововиявленими обставинами. Разом з тим, останній має паспорт громадянина України виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і у суду відсутні підстави вважати, що це інша особа.

Вказаний недолік обвинувального акту може бути усунений тільки шляхом повернення обвинувального акту відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, про необхідність задоволення заяви адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Приморського районного суду м. Одеси від 28.10.2020 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засудженого за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України та скасування вироку Приморського районного суду м. Одеси від 28.10.2020 року, яким ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засудженого за ч. 1 ст. 185 КК України та призначено покарання у виді громадських робіт строком на 80 (вісімдесят) годин.

У зв`язку з тим, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 не відповідає вимогам КПК, суд дійшов висновку, що в силу п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, він підлягає поверненню прокурору.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 314, 291, 466, 467 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Приморського районного суду м. Одеси від 28.10.2020 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засудженого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України задовольнити.

Вирок Приморського районного суду м. Одеси від 28.10.2020 року, яким ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засудженого за ч. 1 ст. 185 КК України та призначено покарання у виді громадських робіт строком на 80 (вісімдесят) годин скасувати.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових за № 0001124 від 28.09.2020 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - повернути керівнику Приморської окружної прокуратури м. Одеси, з підстав невідповідності його вимогам КПК України.

Зобов`язати прокурора усунути виявлені недоліки протягом одного місяця з дня проголошення ухвали.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом семи діб з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1

05.05.2021