У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 грудня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту нерухомого майна поданого адвокатом ОСОБА_2 -

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням про скасування арешту нерухомого майна.

При дослідженні клопотання слідчим суддею встановлено що адвокатом ОСОБА_2 , подано клопотання про скасування арешту нерухомого майна накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у рамках кримінального провадження № 0000271. Так, адвокат просить слідчого суддю скасувати накладений на об`єкт нерухомого майна арешт, а саме на кафе загальною площею 30,1 м2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:101, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання дійшов наступного висновку.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з п.15 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст. 174 КПК України, саме на підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею обставин того, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 171-174 КПК України убачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт на який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід зняти арешт.

Слідчий суддя не може досконало дослідити матеріали клопотання та додані до нього письмові докази, так як, неможливим є прочитання друкованого тексту на аркушах паперу надісланого на електронну пошту суду адвокатом сканованого клопотання, через недосконалий друк або скановану версію самого клопотання.

При дослідженні вказаного клопотання встановлено, що його подано, електронною поштою в сканованому вигляді, адвокатом ОСОБА_2 . Однак, зі змісту клопотання не надається можливим встановити підстави та обґрунтування звернення з поданим клопотанням, та в інтересах кого він діє, оскільки частина тексту поданого клопотання та частина додатків до нього є нечитабельною, що позбавляє слідчого суддю встановити його зміст.

Вказане підтверджується актом Ужгородського міськрайонного суду від 03.12.2020 року.

Дана обставина, а саме неможливість встановити зміст клопотання та доданих до нього частини документів (доказів на підтвердження доводів клопотання) може призвести до неврахування доводів клопотання в тій часині, що є не читабельною, що в свою чергу має значення для прийняття рішення про відкриття провадження та призначення розгляду провадження по суті.

Приймаючи до уваги те, що зі змісту клопотання та доданих до нього документів не можливо встановити, що адвокат ОСОБА_2 , являється особою, яка у відповідності до ст.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, оскільки зі змісту клопотання не можливо встановити (нечитабельна частина клопотання) в інтересах кого саме звертається захисник, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.

Окрім того, слід зазначити, що ухвалою слідчого судді від 16 вересня 2020 року у рамках кримінального провадження №0000271, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 жовтня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 Кримінального кодексу України, було відмовлено в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна накладеного на об`єкт нерухомого майна - кафе загальною площею 30,1 м2 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01 за адресою: АДРЕСА_1 .

Системний аналіз положень КПК України дає підстави вважати, що особа має право на звернення до суду з відповідною заявою, клопотанням, тощо, а в разі незгоди з ухваленим судом рішенням - на апеляційний, касаційний перегляд її справи в випадках та в порядку, передбаченому чинним КПК України.

Чинним КПК України не передбачено можливості повторного звернення до суду при наявності судового рішення, що набрало чинності, з таким самим клопотанням, поданим з тих самих підстав з аналогічними вимогами.

При цьому клопотання яке надійшло на електронну пошту суду, є нечитабельним в частині обґрунтування підстав звернення з клопотанням та необхідності скасування накладеного арешту, що позбавляє можливості встановити чи містить таке клопотання ті самі аргументи та підстави, що зазначалися заявником у поданому клопотанні, яке вже розглянуте ухвалою слідчого судді від 16 вересня 2020 року та відповідно вирішити питання про відкриття провадження та призначення розгляду провадження по суті.

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

У КПК України відсутня спеціальна норма, яка б регламентувала дії слідчого судді у разі встановлення невідповідності клопотання про скасування арешту майна вимогам законодавства, зокрема вимогам ч. 1 ст. 174 КК України. Разом з тим, виходячи з положень ч. 3 ст. 172, п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, подання заяви чи клопотання особою, яка не має на це права, або без дотримання певних вимог, тягне за собою її повернення, що не позбавляє таку особу знов звернутися з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.

Так, слідчий суддя вважає, що зважаючи на те, що питання накладення, перебування під арештом та його скасування регламентуються положеннями глави 17 КПК України, то до інституту скасування арешту майна може бути застосована процедура, яка передбачена до інституту накладення арешту на майно.

Так, відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя встановивши, що клопотання про накладення арешту (його скасування - ч.6 ст.9 КПК України) подано без додержання вимог ст.171 КПК України (в даному випадку ч.1 ст.174 КПК України), повертає його прокурору, цивільному позивачу (в даному випадку особі, яка його подала) для усунення недоліків та встановлює строк в 72 години.

З урахуванням наведенного вище та зважаючи на те, що нормами КПК України не передбачено обов`язку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак клопотання про скасування арешту майна слід повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.174, 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання про скасування арешту майна поданого адвокатом ОСОБА_2 повернути особі, яка його подала для усунення недоліків.

Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1