Постанова

Іменем України
27 січня 2021 року

м. Київ
справа № 757/25430/13-к
провадження № 51-3353 км 19

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах засудженої ОСОБА_7 на ухвалу Київського апеляційного суду від 01 червня 2020 року щодо останньої у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000064.
Зміст судових рішень і встановлені обставини
Вироком Печерського районного суду м. Києва від 05 січня 2018 року ОСОБА_7 засуджено за ч. 5 ст. 191 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 7 років з позбавленням права займати посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих обов`язків строком два роки та конфіскацією майна, що є її власністю. Стягнуто з ОСОБА_7 на користь ТОВ «Компанія «ЄВРОХІМ» в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 1 435 397,61 грн.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року вирок суду першої інстанції залишено без змін.
Постановою Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22 січня 2020 року вирок Печерського районного суду м. Києва від 05 січня 2018 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року щодо ОСОБА_7 залишено без зміни.
Захисник ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 звернувся до Київського апеляційного суду із заявою про перегляд ухвали вказаного суду від 23 травня 2019 року за нововиявленими обставинами. У якості такої обставини захисник вказав на порушення, з його точки зору, судом першої інстанції таємниці нарадчої кімнати при ухваленні вироку щодо ОСОБА_7 .
Ухвалою Київського апеляційного суду від 01 червня 2020 року заяву захисника ОСОБА_6 про перегляд ухвали Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року щодо ОСОБА_7 за нововиявленими обставинами залишено без задоволення.
Вимоги касаційної скарги і узагальненні доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі захисник ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу апеляційного суду і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. В обґрунтування посилається на те, що під час перегляду вироку Печерського районного суду м. Києва від 05 січня 2018 року, апеляційному суду не було відомо про існування нововиявленої обставини порушення таємниці нарадчої кімнати суддею місцевого суду ОСОБА_8 . При цьому, встановивши зазначене порушення та визнавши його нововиявленою обставиною, апеляційний суд в оскаржуваній ухвалі дійшов висновку, що під час перебування судді ОСОБА_8 у нарадчій кімнаті, підписання 128 судових рішень було здійснено іншою особою з використанням особистого електронного цифрового підпису судді.
В запереченнях на касаційну скаргу представник ТОВ «КОМПАНІЯ «ЄВРОХІМ» ОСОБА_9 , посилаючись на безпідставність, на його думку, доводів касаційної скарги захисника ОСОБА_6 в інтересах засудженої ОСОБА_7 , просив залишити її без задоволення.
Позиції учасників судового провадження
В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 підтримав доводи касаційної скарги та просив її задовольнити.
Прокурор, просив відмовити в задоволенні касаційної скарги, посилаючись на відсутність підстав для скасування ухвали апеляційного суду.
Інші учасники судового провадження були належним чином повідомлені про дату, час і місце касаційного розгляду, однак у судове засідання не з`явилися, повідомлень про поважність причин неприбуття до Суду від них не надходило.
Мотиви Суду
Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників касаційного розгляду, перевіривши матеріали кримінального провадження та доводи, викладені в касаційній скарзі, колегія судів дійшла висновку, що скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до ст. 433 КПК України суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене компетентним судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Залишаючи без задоволення заяву захисника про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року вказаних вимог закону апеляційний суд дотримався.
Порядок здійснення провадження за нововиявленими обставинами врегульовано главою 34 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 459 КПК України судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.
За частиною 2 статті 459 КПК України нововиявленими обставинами визнаються: 1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; 4) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.
Згідно з пунктами 4, 5 ч. 2 ст. 462 КПК України у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами зазначаються: обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву до суду.
Таким чином, системне тлумачення положень ст. 459, пунктів 4, 5 ст. 462, ст. 91 КПК України вказує на те, що перегляд судових рішень, які набрали законної сили, за нововиявленими обставинами є екстраординарною процедурою перегляду судових рішень, що має місце у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанцій) виявлені обставини, які мають такі ознаки:
1) вони об`єктивно існували на момент ухвалення відповідних судових рішень, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами, під час судового провадження, і стали відомі вже після ухвалення відповідного судового рішення;
2) вони знаходяться в органічному зв`язку з елементами предмета доказування в кримінальному провадженні, тобто вони можуть мати значення для оцінки або безпосередньо обставин, які підлягають доказуванню, або доказів, покладених в основу судового рішення;
3) вони мають істотне значення, оскільки самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.
Необхідним при цьому є дотримання принципу юридичної визначеності, про що неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, зокрема, у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2011 року. Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та полягає у тому, що жодна сторона не може вимагати перегляду остаточного й обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру.
Як убачається з матеріалів кримінального провадження, захисник ОСОБА_6 звернувся до Київського апеляційного суду із заявою про перегляд ухвали цього суду від 23 травня 2019 року за нововиявленими обставинами, у якій ставив питання про скасування останньої та вироку Печерського районного суду м. Києва від 05 січня 2018 року з призначенням нового розгляду у суді першої інстанції через порушення таємниці нарадчої кімнати, про що стало відомо 27 січня 2020 року, тобто після апеляційного розгляду кримінального провадження. Порушення таємниці нарадчої кімнати, на думку захисника, полягали у тому, що суддя суду першої інстанції ОСОБА_8 під час ухвалення вироку щодо ОСОБА_7 не перебувала у нарадчій кімнаті, а розглядала інші справи, по яких здійснювала підпис процесуальних документів шляхом використання електронного цифрового підпису.

Як встановлено апеляційним судом, згідно з листом головного інженера ДП «Інформаційні судові системи» від 17 січня 2020 року, за період з 02 до 05 січня 2018 року не зафіксовано жодних дій в Єдиному державному реєстрі судових рішень суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_8 . Проте, в цей період часу з використанням електронного цифрового підпису та сертифікату ЕЦП, виданого «Остапчук», було підписано 128 документів (т. 19 а. п. 4).
З огляду на це, розглянувши заяву захисника, суд дійшов обґрунтованого висновку, що інформація ДП «Інформаційні судові системи» є нововиявленою обставиною, проте вона не свідчить, що суддя ОСОБА_8 у період з 02 по 05 січня 2018 року приймала участь у розгляді інших справ чи будь-яким іншим способом порушила таємницю наради суддів під час ухвалення вироку щодо ОСОБА_7 , з чим погоджується і колегія суддів.
Такий висновок узгоджується з постановою об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 24 лютого 2020 року (справа № 128/2455/15-к, провадження № 51-7241кмо18), в якій суд зазначив, що факт внесення до Єдиного державного реєстру судових рішень ухвали у цивільній справі під час перебування судді у нарадчій кімнаті по кримінальному провадженню, з урахуванням положень

ст. 367 КПК України, не є порушенням таємниці наради суддів.

Поряд з цим, у вказаній постанові було зроблено правовий висновок, відповідно до якого,з урахуванням положень ст. 367 КПК України, вчинення процесуальних дій та ухвалення суддями (суддею) під час перебування в нарадчій кімнаті по кримінальному провадженні судових рішень по інших справах, слід вважати порушенням таємниці наради суддів, яке на підставі ч. 1 ст. 412 КПК України може бути визнано істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону у разі коли воно за своїм характером та з огляду на обставини конкретної справи перешкодило або могло перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, тобто в тих випадках, коли вказане порушення обґрунтовано ставить під сумнів незалежність і неупередженість суддів (судді) при обговоренні та ухваленні відповідного судового рішення.

У зв`язку з відсутністю у матеріалах кримінального провадження доказів щодо здійснення суддею ОСОБА_8 під час перебування у нарадчій кімнаті по справі щодо ОСОБА_7 розгляду інших судових справ, відсутні підстави вважати, що це перешкодило або могло перешкодити суду ухвалити законне й обґрунтоване судове рішення.
Таким чином, наведене узгоджується з висновком апеляційного суду щодо відсутності порушення суддею місцевого суду ОСОБА_8 таємниці наради суддів під час ухвалення вироку щодо ОСОБА_7 та свідчить про відсутність підстав для скасування вказаного судового рішення.
З урахуванням наведеного, доводи касаційної скарги захисника ОСОБА_6 про скасування ухвали апеляційного суду є безпідставними.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 441, 442 КПК України, Суд
ухвалив:
Ухвалу Київського апеляційного суду від 01 червня 2020 рокузалишити без зміни, а касаційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах засудженої ОСОБА_7 без задоволення.
Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3