УХВАЛА 511/738/20 1-кп/521/1113/20

02 липня 2020 року м. Одеса
Малиновський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
при секретарі ОСОБА_4
за участю прокурора ОСОБА_5
в присутності
обвинуваченого ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 )
захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_8
перекладача ОСОБА_9
розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Одеси обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000009 від 24.01.2020 року відносно:
ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Суклея, Слободзейського району, Республіки Молдови, громадянина Республіки Молдови,

обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 201, ч. 4 ст. 321 КК України, колегія суддів

В С Т А Н О В И Л А:

В провадження Малиновського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000009 від 24.01.2020 року відносно ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 201, ч. 4 ст. 321 КК України.

Прокурор у підготовчому судовому засідання заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, мотивуючи його тяжкість злочину, що свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи, дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, більш того, за вчинення вищевказаних злочинів передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 12 років з конфіскацією майна. При цьому обвинувачений є громадянином Республіки Молдова, офіційно не працевлаштований - не має законних джерел для існування, що у сукупності свідчить про наявність реальних ризиків передбачених, п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та вчинити нові злочини.
Окрім цього, у кримінальному провадженні наявні свідки вчинення зазначених кримінальних правопорушень, які у судовому засіданні не допитані та матеріали досудового розслідування щодо них судом не досліджені, що у сукупності вказує на наявність реальних ризиків, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_8 у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора та обрати обвинуваченому більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , із покладенням обов`язку, передбаченого п.9 ч. 5 ст. 194 КПК України у вигляді носіння електронного засобу контролю, або визначити розмір альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави. Не заперечувала проти призначення обвинувального акту до судового розгляду.
Обвинувачений ОСОБА_10 підтримав думку захисника.
Дослідивши обвинувальний акт та додані матеріали, вислухавши думку учасників судового розгляду, колегія суддів приходить до висновку про можливість призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту виходячи з наступного.

Обвинувальний акт складений відповідно до вимог КПК України, обвинувальний акт підсудний Малиновському районного суду м. Одеси, підстав для закриття кримінального провадження суд не вбачає.

При вирішенні питання про обрання обвинуваченому ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, колегія суддів враховує вимоги ст. 178 КПК України, а саме: вік та стан здоров`я обвинуваченого, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.
Крім того, колегія суддів враховує вимоги ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженню та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу обвинуваченої та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.
Так, ОСОБА_10 обвинувачується у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 201, ч. 4 ст. 321 КК України. Відповідно до ст. 12 КК України, злочини, передбачені ч.2 ст. 201 КК України належать до категорії особливо тяжких злочинів та карається позбавленням волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна, а злочин, передбачений ч.4 ст. 321 КК України належить до категорії тяжких злочинів та карається позбавленням волі на строк до десяти років.

Окрім ступеня тяжкості злочинів, в яких обвинувачується ОСОБА_10 та особи обвинуваченого, колегія суддів враховує також покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим, його вік та соціальне положення, те, що він є громадянином Республіки Молдова з постійним місцем реєстрації в республіці Молдова, в нього відсутні міцні соціальні зв`язки - він офіційно не одружений, він не є офіційно працевлаштованим, а тому не має легальних доходів. Крім того, ОСОБА_10 на території України не зареєстрований, даних про те, що він має постійне місце проживання в м. Одеса за будь-якою адресою, матеріали, додані до клопотання, взагалі не містять. Разом з цим наявна позитивна характеристика на обвинуваченого, але яка видана за місцем його реєстраціє у Молдові, де зазначено, що останній на протязі довготривалого періоду мешкає на території Молдови разом з дітьми та дружиною. Зазначені обставини, разом з тяжкістю злочинів, можуть свідчити на високу ймовірність переховуватися від суду, а також він може впливати на свідків, які його викривають, адже свідки судом ще не допитувались, а обвинувачений свою провину не визнає.
При цьому, доводи захисту суд до уваги не приймає, оскільки додані до клопотання матеріали не свідчать про наявність у обвинуваченого постійного місця проживання в м. Одесі, тому вказане є перешкодою для обрання відносно ОСОБА_10 більш м`яких запобіжних заходів, зокрема, домашнього арешту, оскільки обвинувачений є громадянином Республіки Молдови, жодного документу на підтвердження його місця обвинуваченого хворої матері похилого віку та дітей, дружини не дають переконання в тому, що зазначені соціальні фактори можуть мати стримуючу дію та сприятимуть зменшенню існуючих ризиків, тому вказане не є достатнім для обрання більш м`якого запобіжного заходу.

При цьому, при визначенні альтернативної міри запобіжного заходу, колегія суддів враховує обставини кримінального правопорушення, особу обвинуваченого та тяжкість правопорушень, у яких останній обвинувачується та відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України вважає необхідним залишити визначену колегією суддів Роздільнянського районного суду Одеської області заставу у розмірі 1430 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки такий розмір застави достатньою мірою може гарантувати виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, гарантії, передбачені ст. 5 покликані в першу чергу забезпечити не відшкодування шкоди, а, зокрема, явку обвинуваченого на слухання. Розмір застави має оцінюватись з огляду на особу підсудного, належну йому власність та інше, тобто щоб перспектива втрати застави у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі.
Застава необхідна лише тоді, коли існують підстави для тримання під вартою. Якщо ризику втечі можна уникнути за допомогою застави або інших гарантій, обвинуваченого слід звільнити, враховуючи, що у нього менше причин для втечі, коли очікується більш м`яке покарання.
Крім того, розмір застави має бути належним чином обґрунтовано у рішенні, яке встановлює заставу та також має бути враховано матеріальне становище обвинуваченого (підсудного) та його платоспроможність. За певних обставин небезпідставним також буде взяття до уваги суми збитку, що ставиться йому в провину.
Таким чином, відповідно до норм Європейського законодавства, застава є гарантією уникнення спроби підозрюваного втечі.
Враховуючи тяжкість злочину, враховуючи положення ч. 5 ст. 182 КПК України, колегія суддів, у виключних випадках, має право призначити заставу яка перевищує максимальну межу, передбачену за відповідне кримінальне правопорушення, а тому вважаємо за доцільне визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу більше ніж 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
З урахування всіх встановлених обставин, колегія суддів вважає, що в даному випадку є всі виключні підстави для визначення розміру застави, яка перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму, оскільки саме вказаний розмір застави здатний забезпечити виконання особою, покладених на неї обов`язків.
Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, колегією суддів встановлено, що зазначені вище обставини є також обставинами, які передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, які свідчать про неможливість застосування до обвинуваченого ОСОБА_12 більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а саме - застави, домашнього арешту, особистої поруки та особистого зобов`язання.
Підстав, що перешкоджають обранню запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч. 2 ст. 183 КПКУкраїни, колегія суддів не вбачає.

Обраний ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 06.05.2020 року обвинуваченому ОСОБА_11 розмір альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави слід залишити без змін.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 177, 183, 199, 314-316, 331, 372 КПК України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР №0000009 від 24.01.2020 рокувідносно ОСОБА_13 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 201, ч. 4 ст. 321 КК України у відкритому судовому засіданні в Малиновському районному суді м. Одеси.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника обвинуваченого та перекладача.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати ОСОБА_14 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 201, ч. 4 ст. 321 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали суду щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_11 становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту ухвалення, тобто з 02.07.2020 року. Ухвала суду про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 30.08.2020 року.
Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 1430 (одна тисяча чотириста тринадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 3005860 (три мільйони п`ять тисяч вісімсот шістдесят) гривень. Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
1) прибувати за кожною вимогою до суду;
2) не відлучатися за межі населеного пункту постійного мешкання без дозволу прокурора або суду;
3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Копію ухвали направити для виконання співробітникам Державної установи «Одеський слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3