У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2020 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про зняття арешту з нерухомого майна,-
В С Т А Н О В И В :

29.12.2020 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_2 про зняття арешту з нерухомого майна

Ознайомившись із клопотанням, слідчий суддя приходить до висновку про його повернення заявнику з наступних підстав.

Відповідно до ст 131 КПК України арешт майна є одним із заходом забезпечення кримінального провадження.

Крім того, ч. 2 ст 132 КПК України передбачено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Ч. 1 ст 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Суд вважає, що скасування арешту майна є похідним від арешту майна, то клопотання про скасування арешту майна повинно бути подано до місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Проте ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді із заявою про зняття арешту, а не з клопотанням про скасування арешту майна, не долучив до матеріалів заяви документ, на підставі якого був накладений арешт; не мотивував заяву чому саме слідчий суддя Деснянського районного суду повинен скасувати арешт на майно, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва.

Разом з тим, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Згідно ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Отже, діючий КПК України передбачає, що питання про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, яке знаходиться на стадії судового розгляду вирішує суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд.

Враховуючи те, що стадія досудового розслідування завершена та те, що заява про зняття арешту подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, у слідчого судді відсутні підстави для розгляду даного клопотання, тому клопотання слід повернути.

Керуючись ст. 3, 132, 170-175 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання ОСОБА_2 про зняття арешту з нерухомого майна повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1