Справа №636/3394/20
Провадження №1-кс/636/996/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 листопада 2020 року м. Чугуїв
Слідчий суддя Чугуївського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю прокурора Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_2 , слідчого СВ Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , секретаря судового засідання ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду клопотання слідчого СВ Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_2 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до клопотання матеріали кримінального провадження за №0001105, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.09.2020 року, відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Первомайськ Луганської області, українця, громадянина України, раніше судимого: Первомайським міським судом Луганської області 07.06.2006 року за ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України; Чугуївським міським судом Харківської області 15.03.207 року за ч. 2 ст. 184 КК України та Чугуївським міським судом Харківської області 16.06.2020 року за ч. 2 ст. 125 КК України, тимчасово непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
Слідчим відділом Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001105, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України - вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, а саме жінці, яка завідомо для винного перебувала у стані вагітності.

В ході досудового розслідування встановлено, що 21.09.2020 року, приблизно о 16 годині 00 хвилин, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, у ОСОБА_4 , перебуваючого за місцем свого фактичного мешкання у приміщенні житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , який знаходився у стані алкогольного сп`яніння, у ході раптово виниклого конфлікту із своєю дружиною ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка завідомо для нього перебувала у стані вагітності, раптово виник намір, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті останній, та він діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер свого діяння, бажаючи діяти саме таким чином, ставлячи за мету умисне позбавлення життя ОСОБА_7 , з мотивів особистих неприязних відносин, викликаних особистою образою, знаходячись у положенні стоячи навпроти жертви, почав наносити удари кулаками обох рук та ногами по різним частинам тіла та голови ОСОБА_7 , внаслідок чого спричинив тілесні ушкодження потерпілій у вигляді порушення мозкового кровообігу, субдуральна гематома правої півкулі мозку та тупої травми голови, в результаті чого настала смерть потерпілої ОСОБА_7 . Так, довівши злочинний умисел до кінця, ОСОБА_4 самостійно припинив свої протиправні дії та згодом з місця вчинення злочину зник. На підставі вищевикладеного, обґрунтованого зібраними в ході досудового розслідування доказами, ОСОБА_4 підозрюється у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, а саме жінці, яка завідомо для винного перебувала у стані вагітності, тобто кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України.

23.09.2020 року о 10 годині 32 хвилини ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України, наразі останній утримується в державній установі «Харківський слідчий ізолятор».

23.09.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України.

Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 25.09.2020 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком 60 днів, тобто по 21.11.2020 року включно.

Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 23.09.2020 року за адресою: АДРЕСА_2 , показаннями допитаних свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , протоколом затримання ОСОБА_4 у порядку ст. 208 КПК України, «висновками експерта» судово-медичної експертизи речових доказів №15-12/866-С/2020 від 26.10.2020 року, №15-12/870-С/2020 від 28.10.2020 року, та іншими матеріалами.

Постановою прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001105 від 23.09.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України, продовжено до трьох місяців, тобто до 23.12.2020 року.

В ході досудового розслідування призначено ряд судових експертиз, які наразі тривають, а саме: судово-імунологічну експертизу (Харківське обласне бюро судово-медичних експертиз №2); судово-медичну експертизу (Чугуївський МРВ Харківське обласне бюро судово-медичних експертиз). Дослідження вищевикладених експертиз наразі триває.

В ході досудового розслідування виникла необхідність встановити обставини, що мають істотне значення для кримінального провадження, що неможливо здійснити без наявних спеціальних знань та призначення відповідних судових експертиз.

Посилаючись на викладене вище, у органу досудового розслідування наявні вагомі підстави та потреби додаткового часу, необхідного для отримання висновків судових експертиз, а саме до 23.12.2020 року.

Крім цього, в ході досудового розслідування виникла необхідність встановити обставини, що мають істотне значення для кримінального провадження, що неможливо здійснити без наявних спеціальних знань та призначення відповідної додаткової судово-медичної експертизи та проведення слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_4 та свідком ОСОБА_9 , а саме чи могли виникнути тілесні ушкодження виявлені на трупі ОСОБА_7 за механізмом, на який вказують дані особи під час проведення слідчих дій.

Здійснення вищевказаних слідчих дій та призначення додаткової судово-медичної експертизи неможливе без отримання висновку судово-медичної експертизи. Беручи до уваги, що для отримання доказів, які можуть бути використані під час судового розгляду, а також те, що вказані дії не могли бути здійснені та завершенні раніше з об`єктивних причин, виникла необхідність у продовженні строків тримання під вартою до закінчення строків досудового розслідування.

Метою та підставою застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідно до вимог ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам. Так, в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

По-перше, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи тяжкість злочину та невідворотність покарання, а саме те, що вказаний злочин відповідно до ст. 12 КК України віднесено до категорії особливо тяжких злочинів, за що передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 15 років, або довічним позбавленням волі, та те, що підозрюваний ОСОБА_4 після вчинення злочину добровільно не звернувся до правоохоронних органів, з місця скоєння кримінального правопорушення зник, з метою подальшого переховування від правоохоронних органів та ухилення від кримінальної відповідальності, крім того, ОСОБА_4 зареєстрований на території іншої області на непідконтрольній Україні території, у зв`язку з чим є достатні підстави вважати, що особа може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

По-друге, враховуючи обставини вказаного злочину, ОСОБА_4 може продовжити злочинну діяльність та вчинити інші кримінальні правопорушення, пов`язані із заподіянням тілесних ушкоджень чи смерті іншим особам, у органу досудового розслідування є підстави вважати про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Окрім того, ОСОБА_4 неодноразово засуджений за вчинення корисливих злочинів та за заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, що спричинило смерть потерпілого. Має не зняті та непогашені судимості. У зв`язку з існуванням вищезазначених ризиків, з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, враховуючи, що останній вчинив злочин, що відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить досягнення мети кримінального провадження, а також запобігання зазначеним вище ризикам.

Оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства відносно потерпілої ОСОБА_7 , що призвело до її смерті, орган досудового розслідування просить не визначати розмір застави.

В судовому засіданні прокурор та слідчий подане клопотання підтримали, просили його задовольнити, вважали, що підозра є обґрунтованою, наявні ризики, що дають підставу для застосування саме вказаного запобіжного заходу. Підозрюваний та захисник проти клопотання заперечували, вважали, що є всі підстави для обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, захисник зауважила, що відсутня обгрунтова підозра у вчинені підозрюваним зазначеного злочину та відсутні підстави вважати, що існують ризики, на які посилались слідчий та прокурор, крім того прокурором не доведено недостатності застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали надані з клопотанням, слідчий суддя приходить до наступного.

Зі змісту ст. 177 КПК України слідує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зокрема спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті зазначено в частині 2 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог, передбачених в ст. 178 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в ст. 177 цього кодексу, повинен оцінити в сукупності й всі обставини перелічені цією статтею.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею ст. 177 цього Кодексу.

Встановлено, що Чугуївським ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001105 від 23.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України, про що до ЄРДР внесено відповідну інформацію.

23.09.2020 року о 15:44 год. ОСОБА_4 затриманий співробітниками Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області в порядку ст. 208 КПК України.

23.09.2020 року слідчим СВ Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 в порядку ст. 277, 278 КПК України, складено повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України, яке йому вручене в цей же день.

Відповідно до вимог ст. 17 Закону України №3477-ІV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права, а відповідно до ст.18 цього Закону встановлено порядок посилання на Конвенцію та практику Суду.

Відповідно до практики ЄСПЛ, недостатньо аби правоохоронні органи «добросовісно підозрювали особу», повинні бути надані принаймні деякі факти чи інформація на підтвердження того, що особа підозрюється у вчиненні злочину обґрунтовано (рішення «Ільгар Маммадов проти Азербайджану» і рішення «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства»), що має місце в даному випадку.

Про обґрунтованість підозри свідчать досліджені слідчим суддею: протокол огляду місця події від 23.09.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 23.09.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 23.09.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 19.10.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 06.11.2020 року, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 23.09.2020 року, висновком експерта №15-12/866-С/2020 від 26.10.2020 року, висновком експерта №15-12/870-С/2020 від 28.10.2020 року, протоколом допиту підозрюваного від 13.11.2020 року.

Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України є обґрунтованою. При цьому слід зауважити, що на даному етапі провадження не можна вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає лише причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування, продовження дії щодо підозрюваного обмежувальних заходів.

Під час розгляду питання про обґрунтованість підозри слідчим суддею враховується практика Європейського суду з прав людини викладена у справі Мюррей проти Сполученого Королівства, відповідно до якого факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України - термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

Як вбачається з самого клопотання та наданих стороною обвинувачення матеріалів, що його обґрунтовують, зазначені обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в самому клопотанні слідчого, погодженого прокурором.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановлено.

Відповідно до ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60 днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим кодексом.

Відповідно до вимог ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання особи під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за 5 днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання особи під вартою. Клопотання про продовження строку тримання особи під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Зазначене клопотання крім відомостей, зазначених у статі 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під домашнім арештом;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання особи під домашнім арештом.

Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного закінчується 21.11.2020 року, але завершити досудове розслідування в даному кримінальному провадженні до вказаної дати не виявляється можливим у зв`язку з тим, що необхідно виконати низку слідчих та процесуальних дій, результати яких мають значення для судового розгляду, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, що неможливо без продовження строку тримання особи під вартою.

В обґрунтування продовження застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 слідчим покладається необхідність запобігання його можливим спробам: переховування від правоохоронних органів та ухилення від кримінальної відповідальності, продовження вчинення нових кримінальних правопорушень, що може загрожувати життю чи здоров`ю інших осіб, а також неможливість закінчення досудового розслідування в строк дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Розглядаючи питання доцільності продовження підозрюваному обраного раніше запобіжного заходу у вигляді його тримання під вартою, слідчий суддя враховує, що таке рішення обмежує його права і свободи та має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК України конкретним підставам і меті) що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості. В той же час, згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Про існування ризиків, передбачених п. 1 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчать: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; характер та суспільна небезпека вчиненого кримінального правопорушення; той факт, що після подій, встановлених під час досудового розслідування підозрюваний не звернувся до правоохоронних органів, раніше вже притягувався до кримінальної відповідальності в тому числі і за скоєння кримінальних правопорушень проти життя та здоров`я особи, має непогашені судимості.

На виконання вимог ст. 199 КПК України щодо порядку продовження строку тримання особи під вартою встановлені обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики наявні на теперішній час, а перелічені вище обставини фактично їх підтверджують та виправдовують продовження строку тримання підозрюваного під вартою.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України, яке карається позбавленням волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Таким чином, на думку слідчого судді навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину в даному випадку не може бути єдиним виправданням продовження дій вказаного запобіжного заходу, а тому при вирішенні вказаного клопотання, крім наявності ризиків, передбачених п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих матеріалів, оцінив в сукупності всі обставини, в тому числі і: вік та стан здоров`я підозрюваного, його репутацію, майновий стан, слідчий суддя бере до уваги те, що підозрюваний не має утриманців, не працює, раніше судимий, зареєстрований та проживає за різними адресами, що в свою чергу свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків в місці його проживання.

Слідчий суддя не бере до уваги посилання захисника на можливість відмови в задоволенні клопотання, або обранні підозрювану іншого більш м`якого запобіжного заходу, оскільки вважає, що застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України, ніж тримання під вартою, не може бути достатнім для запобігання зазначеним ризикам та забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків.

На підставі вищевикладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, приходжу до висновку про доведеність слідчого у клопотанні ризиків, передбачених п. 1 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах клопотання відсутні. Таким чином відсутні підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи будуть адекватними заходами у даному кримінальному провадженні, тому слідчий суддя погоджується з думкою прокурора щодо необхідності продовження дії обраного підозрюваному раніше запобіжного заходу, оскільки стороною обвинувачення в повному обсязі доведено суду обставини, які виправдовують обмеження права ОСОБА_4 на свободу.

Крім того, відповідно до вимог ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177 та 178 КПК України, беручі до уваги, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину із застосуванням насильства, що призвело до смерті, вважає за необхідне не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.

Зі змісту постанови в.о. керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_13 від 16.11.2020 року слідує, що був продовжений строк досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню за №0001105 від 23.09.2020 року до трьох місяців, а саме до 23.12.2020 року.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити підозрюваному строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, з урахуванням вимоги, передбаченої ч. 3 ст. 197 КПК України, а саме - по 23.12.2020 року.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 176, 177, 178, 183, 184, 197, 198 КПК України та ст. 29 Конституції України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області слідчого СВ Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_2 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 в кримінальному провадженні за №0001105 від 23.09.2020 року - задовольнити.
Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто по 23.12.2020 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Копію ухвали надати учасникам процесу та направити до відповідного ІТТ та слідчого ізолятора для виконання.
На дану ухвалу у п`ятиденний строк може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1