ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/471/21
Провадження № 1-кс/210/211/21

"28" січня 2021 р.

Слідча суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , за участі слідчого СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Криворізького РВП Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного 13 січня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000014, за ч. 3 ст. 185 КК України
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянин України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, не одружений, неповнолітніх, малолітніх та інших осіб на утриманні не має, на обліках у лікарів нарколога та психіатра на теперішній час не перебуває, інвалідності не має, тяжкі захворювання відсутні, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 ; раніше судимий, останній раз: 17.08.2017 Криворізьким районним судом Дніпропетровської області за ст. 185 ч.3 КК України до позбавлення волі на строк 3 роки; 17.08.2020 звільнений з Дніпропетровської ВК-89 Дніпропетровської області по відбуттю строку покарання.

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
ВСТАНОВИЛА:
Слідчій судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 28 січня 2021 року надійшло вищевказане клопотання.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому, просила його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінуються підозрюваному належать до категорії тяжких. Крім того, підозрюваний неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, звільнився з місць позбавлення волі у серпні 2020 року та на шлях виправлення не став, знову підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину проти власності. Зазначила, що у підозрюваного відсутні міцні соціальні зв`язки, останній не працює.
Підозрюваний, не заперечував обґрунтованість підозри, проти задоволення клопотання не заперечував. Зазначив, що недозволених методів слідства та примусу з боку працівників поліції до нього не застосовувалось, пояснення надає добровільно. Пояснив, що не має місця проживання, та роботу, тому викрав майно, яке заклав до ломбарду.
Виклад обставин та правова кваліфікація
В провадженні СВ Криворізького РВП Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке 13 січня 2021 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000014 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється Криворізькою місцевою прокуратурою № 2 Дніпропетровської області.
Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 раніше неодноразово судимий за вчинення корисних злочинів, останній раз 17.08.2017 Криворізьким районним судом Дніпропетровської області за ст. 185 ч.3 КК України до позбавлення волі на строк 3 роки. 17.08.2020 звільнений з Дніпропетровської ВК-89 Дніпропетровської області по відбуттю строку покарання. Однак останній належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, маючи не погашену та незняту судимість в установлений законом строк, вчинив новий корисливий злочин.
Так, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 12.01.2021 року перебуваючи за місцем свого проживання, а саме: АДРЕСА_2 , де у останнього раптово виник прямий умисел на вчинення крадіжки майна, що належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_3 .
Так, в період часу з 06:00 годин по 19:00 годин 12.01.2021 ОСОБА_4 реалізуючи свій прямий умисел та єдину мету спрямовану на таємне викрадення чужого майна і обернення його на власну користь, з корисливих мотивів, впевнившись, в тому, що його дії носять таємний характер, скориставшись відсутністю потерпілого, свідків і очевидців, переліз через паркан домоволодіння АДРЕСА_3 , та пройшовши на територію вказаного домоволодіння. Після чого, ОСОБА_4 за допомогою власної руки розбив скло вікна та проник у середину житлового будинку, звідки таємно викрав майно, що належить потерпілому ОСОБА_6 , а саме: цифровий ТВ приймач «World Vision T62M2» в корпусі чорного кольору з дротами та дистанційним пультом, вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №2047 від 19.01.2021 складає 274 грн. 79 коп., цифровий телевізійний приймач «ERGO» модель DVB-T2 302 в корпусі чорного кольору з дротами та дистанційним пультом, вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №2047 від 19.01.2021 складає 347 грн. 85 коп., мікрохвильову піч «LG» модель «MH-6346QMB» в корпусі чорного кольору з функцією гриль вартість якої згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №2047 від 19.01.2021 складає 864 грн. 30 коп..
Після чого, ОСОБА_4 утримуючи при собі вказане майно з місця вчинення кримінального правопорушення зник, обернувши його на власну користь та розпорядившись ним на свій розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_6 майнову шкоду на загальну суму 1486 грн. 94 коп.
Обґрунтування клопотання.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаного із проникненням у житло, про що йому було повідомлено про підозру 27 січня 2021 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0000014.
Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_4 відповідно до ст. 12 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк до шести років.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується ( п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Мотивація суду
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.
У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 13.01.2021р., досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000014 здійснюється за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України
ОСОБА_7 19 січня 2021 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185КК України, за ознаками таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у житло, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою ОСОБА_4 про її отримання 27.01.2021р.
Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Санкція частини 3 статті 185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до шести років.
Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 був неодноразово судимий за тжкі корисливі злочини проти власності, зокрема останні рази 02.04.2014 Криворізьким районним судом Дніпропетровської області за ст.ст. 15 ч.2, 185 ч.3, 185 ч.2, 395, 70 ч.1 КК України до позбавлення волі на строк 3 роки 1 місяць; 15.07.2016 звільнений з Дніпропетровської ВК-21 Дніпропетровської області по відбуттю строку покарання; 17.08.2017 Криворізьким районним судом Дніпропетровської області за ст. 185 ч.3 КК України до позбавлення волі на строк 3 роки; 17.08.2020 звільнений з Дніпропетровської ВК-89 Дніпропетровської області по відбуттю строку покарання.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри
Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України, а саме: «таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у житло.
Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, на думку слічої судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких.
Для визначення причетності ОСОБА_4 до події кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема: протоколом огляду місця події від 12.01.2021 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 14.01.2021року; протоколом огляду предмета від 13.01.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 13.01.2021 року; протоколом огляду предмета від 18.01.2021 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 27.01.2021; протоколом слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_4 від 27.01.2021.

Так з досліджених матеріалів встановлено, що з домоволодіння АДРЕСА_3 , з житлового будинку, шляхом пошкодження вікна, та проникнення у середину житлового будинку було викрадено речі, які були здані підозрюваним до ломбарду за певну грошову суму, і цю обставину підозрюваний обґрунтував скрутним становищем та необхідністю у грошових коштах.
Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчій судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка пред`явлена ОСОБА_4 .
Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Щодо ризиків кримінального провадження
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, та вчинити інше кримінальне правопорушення
Заявлені ризики заслуговують на увагу.
Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.
Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний був неодноразово засуджений, за вчинення корисливих злочинів, має непогашену та незняту в установленому законом порядку судимість, відбував покарання в місцях позбавлення волі, знову підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.
Обставин, які б нівелювали ризик можливості зміни місцезнаходження підозрюваного, який немає місця постійного проживання, з метою переховування від органів досудового розслідування та суду, і тим самим ухилення від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 3 ст.185 КК України у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідча суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Достатнього обґрунтування ризику, передбаченого пунктом 3 частини 1 статті 177 КПК України - незаконного впливу на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності не встановлено, тому слідча суддя не бере заявлений ризик до уваги.
Однак бґрунтованим є ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.
Обставини, які підтверджують ризик передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення.
Даний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_4 був раніше неодноразово засуджений за вчинення корисливих злочинів передбачених ч.3 ст.185 КК України на території Криворізького району, Дніпропетровської області., відбував покарання в місцях позбавлення волі, відносно останнього сккасовувався іспитовий строк. На теперішній час не маючи постійного джерела доходу, в тому числі для задоволення природних потреб у їжі, одязі та житлі, у зв`язку з чим вчинив крадіжку чужого майна, поєднану із проникненням у житло, що створює ризики для повторного вчинення аналогічних правопорушень передбачених ст.185 КК України.
Слідча суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а так само і вчинити інші кримінальні правопорушення чи проступки.
За таких обставин, слідча суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1 та 5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.
Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 (трьох) до 6 (шести) років позбавлення волі, злочин, у якому підозрюється ОСОБА_4 ,; відсутні підтверджені належним чином дані, що стан його здоров`я несумісний з триманням під вартою відсутні; міцні соціальні зв`язки відсутні.
Щодо альтернативного запобіжного заходу
Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт, так як останній не має постійного місця проживання, за адресою реєстрації не проживає , крім того ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, відсутні відомості про наявність стійких соціальних з"язків, тому є достатньо підстав вважати, що він не зможе виконувати покладені на нього судом обов`язки.
Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.
Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.
Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи майновий стан підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним у його вчиненні, а також встановлений в судовому засіданні ризик переховування, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання слідчого СВ Криворізького РВП Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного 13 січня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000014, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Криворізька установа виконання покарань №3" строком на 60 (шістдесят) днів, а саме з 28 січня 2021 року до 26 березня 2021 року включно.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45 400 (сорок п"ять тисяч чотириста ) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу за наступними реквізитами: одержувач платежу-ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ)-26239738, МФО-820172, рахунок отримувача UA0017442 в ГУДКСУ м. Київ.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду; повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, докласти зусиль до пошуку роботи.
Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа ДУ "Криворізька установа виконання покарань №3" негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчих СВ Криворізького ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області: ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , прокурорів Криворізької місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_10 , ОСОБА_3 .
З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали складено та проголошено 28 січня 2021 року о 13год.10хв. в залі судового засідання № 309 Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр-т Миру, 24).

Слідча суддя: ОСОБА_1