н/п 1-кс/953/5802/20
"29" липня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
встановив:
В судове засідання адвокат ОСОБА_4 не з`явився, про місце та час розгляду клопотання повідомлений своєчасно та належним чином, 27.07.2020 на електронну адресу суду направив клопотання про розгляд справи за відсутності власника арештованого майна та його представника за наявних в ньому матеріалів (а.с. 190-191).
Старший слідчий слідчого управління ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_7 27.07.2020 подав до суду клопотання, у якому вказав, зокрема, що під час досудового розслідування здобуті докази, які свідчать про те, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та його дружина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є представниками групи «West trans cargo» та безпосередньо причетні до протиправної діяльності зазначеної групи, стосовної якої зібрані докази про ухилення від сплати податків. Дані факти підтверджуються матеріалами кримінального провадження, зібраними під час досудового розслідування, а саме: протоколами допитів свідків, оглядів, матеріалами проведених негласних слідчих (розшукових) дій, іншими матеріалами. Вказав, що по комп`ютерній техніці, яка вилучене в ході обшуку за адресою: м. Київ, вул. Крайня, 13, гаражний бокс НОМЕР_1 , у ОСОБА_6 , проведено технічну експертизу та необхідність арешту даної техніки на даний час не має. По товарно-матеріальним цінностям, вилучених в ході вищезазначеного обшуку, на даний час призначено товарознавчу експертизу, яка на даний час не проведена. Вилучені грошові кошти в ході обшуку є засобом вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані для відшкодування завданих збитків державі. Враховуюче вищевикладене просив відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_3 у повному обсязі та розглянути клопотання за його відсутності (а.с.186). До заяви додав копію постанови від 25.05.2020 року про призначення судово-товарознавчої експертизи (а.с.187-189).
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання та які надані до суду, приходить до наступного.
В статті 174 КПК України визначено вичерпний перелік осіб, які мають право подавати клопотання про скасування арешту.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвалою колегії суддів судової палати з кримінальних справ Київського апеляційного суду від 07.05.2020 апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_3 , ОСОБА_10 - адвоката ОСОБА_4 залишено без задоволення (а.с. 64-66).
Ухвалою Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_4 , подану в інтересах ОСОБА_6 та ОСОБА_3 на ухвалу Київського апеляційного суду від 07 травня 2020 року відмовлено (а.с.71-72).
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
В іншій частині в задоволенні клопотання відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1