У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" жовтня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі суду в м. Києві у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003683 від 04.06.2020 року по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, який офіційно не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , інваліда другої групи, на підставі ст. 89 КК України не судимого,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, який працює КМКЛ слюсарем, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, який не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_4 , на підставі ст. 89 КК України не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

в с т а н о в и в :

В провадженні Дніпровського районного суду перебуває кримінальна справа по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22 вересня 2020 року вказане кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, оскільки обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає. Також, прокурор зазначив про доцільність обрання кожному обвинуваченому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, зазначивши про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, також просив покласти них обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме: не залишати цілодобово місце свого проживання, крім випадків явки для проведення слідчих та процесуальних дій; не відлучатися за межі м. Києва без дозволу прокурора або суду; прибувати до суду за першою вимогою; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Захисник обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_7 в підготовчому судовому засіданні не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, заперечував щодо обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, зазначивши, що останній офіційно працевлаштований та має постійне місце проживання, через що обранням запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту буде завдано значних труднощів при реалізації його права на працю та виконання службових обов`язків за місцем роботи. У зв`язку із зазначеним захисник наполягав на обранні запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання.

Також, адвокат ОСОБА_7 заперечував щодо обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, зазначивши, що останній активно сприяв на стадії досудового слідства, від суду не переховується, впливу на обвинуваченого або свідків не вчиняв. У зв`язку із зазначеним захисник наполягав на обранні запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання.

Обвинувачені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні не заперечували проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, щодо обрання запобіжного заходу поклалися на думку свого захисника.

Обвинувачений ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, щодо обрання запобіжного заходу чіткої позиції не висловив, проте, зазначив, що не має наміру переховуватися від суду або впливати на потерпілого чи свідків.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.

Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

В судове засідання викликати прокурора Київської місцевої прокуратури №4, потерпілу особу, обвинувачених, захисника.

Згідно із ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підставою застосування запобіжного заходу, відповідно до ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У вказаному кримінальному провадженні дії обвинувачених кваліфікуються за ч. 2 ст. 296 КК України.

Під обґрунтованою підозрою на стадії судового розгляду суд розуміє існування фактів та інформації, які здатні переконати неупередженого спостерігача в тому, що певна особа (група осіб) могла вчинити злочин, у такому випадку наявні докази об`єктивно пов`язують цю особу (групу осіб) із певним злочином. При цьому, критерій обґрунтованості підозри зовсім не вимагає того, щоб ці докази були достатніми для того, щоб визнати особу винуватою та забезпечити її засудження, але мають бути достатніми (вагомими) для того, щоб виправдати подальше існування заходів забезпечення судового розгляду. Такий стандарт доказування є найнижчим і не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою злочину.

Як вбачається з розділів І, ІІ реєстрів матеріалів досудового розслідування №0003683 обґрунтованість підозри ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 296, КК України ґрунтується на: протоколі допиту потерпілого, протоколах допиту свідків, протоколах пред`явлення для впізнання свідкам та потерпілому; протоколах огляду відеозапису, протоколі слідчого експерименту за участю підозрюваних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , постанові про призначення судово-медичної експертизи потерпілому, постановами про визнання речових доказів.

Перелік вище зазначених матеріалів, а також виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, зазначений в обвинувальному акті, на даний момент, у своїй сукупності є вагомим та здатен переконати неупередженого спостерігача у тому, що обвинувачені могли вчинити злочини, передбачений ч. 2 ст. 296 КК України. При цьому, суд не вдається у тонкощі кримінально-правової кваліфікації та вирішення питання доведеності їх вини, оскільки дослідження зібраних стороною обвинувачення доказів, у разі призначення даного обвинувального акта, здійснюватиметься під час судового розгляду у судовому засіданні, а їх оцінка в нарадчій кімнаті.

Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання обвинуваченими ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 покладених на них процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке.

Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що згідно з чинним законодавством, суд може обґрунтовувати свої висновки лише показаннями, які він безпосередньо отримав під час судового засідання, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. А тому, враховуючи характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачуються ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , та обставини його вчинення, ризик впливу останніми на свідків, як вмовлянням, підкупом, так і іншими незаконними способами є досить реальним.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_3 відповідно до ст. 178 КПК України суд враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, той факт, що він є інвалідом другої групи, зареєстрований та має постійне місце проживання у місті Києві, майновий стан обвинуваченого, те, що він раніше не судимий.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 відповідно до ст. 178 КПК України суд враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, той факт, що він працює в КМКЛ слюсарем, зареєстрований та має постійне місце проживання у місті Києві, майновий стан обвинуваченого, те, що він раніше не судимий.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 відповідно до ст. 178 КПК України суд враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, вік та стан здоров`я, той факт, що він не працює, за місцем реєстрації не проживає, майновий стан обвинуваченого, те, що він раніше не судимий.

Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість обвинувачення під час судового розгляду щодо ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Крім цього, суд бере до уваги той факт, що відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, суд, зобов`язує обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду чи іншого органу державної влади, а також виконувати один або і кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Зміст зазначеної норми свідчить про те, що законодавець визначив, що зобов`язання прибувати за кожною вимогою уповноваженого органу є складовою запобіжного заходу, не пов`язаного з тримання під вартою, та зберігається за обвинуваченим весь час протягом дії запобіжного заходу, у зв`язку із чим в даній частині клопотання слід відмовити.

Щодо обов`язку повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та роботи, то суд вважає їх пропорційними, помірними, та таким, що не становитимуть надмірний тягар для обвинуваченого, у зв`язку з чим не суперечить п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України.

Більше того, суд звертає увагу учасників процесу на той факт, що положеннями ч. 5 ст. 194 КПК України, взагалі не передбачено обов`язку: прибувати до суду за першою вимогою, а наявний обов`язок з`являтися із встановленою періодичністю, а тому не вбачає підстав для задоволення клопотання у цій частині.

За вищевказаних обставин, суд приходить до висновку, що запобігання будь-яким ризикам, пов`язаним з прибуттям обвинуваченого на вимогу суду, не впливати на потерпілого та свідків та запобігти зі сторони обвинуваченого перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, можливе при застосуванні запобіжного заходу у виді домашнього аре шту із забороною залишати житло у певний період доби.

Даний запобіжний захід дасть змогу уникнути встановлених судом ризиків та забезпечить виконання обвинуваченими покладених процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.177, 183, 194, 291, 314-318, 369-372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :
призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003683 від 04.06.2020 року по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, який офіційно не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ст. 89 КК України не судимого,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, який працює КМКЛ слюсарем, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, який не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_4 , на підставі ст. 89 КК України не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. І. Сергієнка, 3 на 09 жовтня 2020 року о 12 год 00 хв.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України - запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною залишати місце свого проживання у певний період доби, а саме: в період часу з 22- 00 години до 06-00 години наступного дня,- на строк 60 (шістдесят) днів , тобто по 30 листопада 2020 року.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України - запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною залишати місце свого проживання у певний період доби, а саме: в період часу з 22- 00 години до 06-00 години наступного дня,- на строк 60 (шістдесят) днів , тобто по 30 листопада 2020 року.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України - запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною залишати місце свого проживання цілодобово на строк 60 (шістдесят) днів , тобто по 30 листопада 2020 року.

У судове засідання викликати сторони кримінального провадження.

Суддя ОСОБА_1