Провадження № 1-кс/643/3583/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.08.2020 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання слідчого ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0002973 від 08.06.2020 за ч. 1 ст. 121, ч.ч. 2, 4 ст. 296 КК України відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Полтавської області, смт. Карлівка, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, за спеціальністю технік технолог фармацевтичних препаратів, не одружений, зі слів працює учнем укладальника на ТОВ «Здоров`я народу», не судимий, зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , -
ВСТАНОВИВ:
Органом досудового розслідування ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, а саме грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю (хуліганство), вчинене групою осіб, про що останнього повідомлено 10.08.2020.
Слідчий, посилаючись на обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, особистість підозрюваного, який не має міцних соціальних зв`язків, законних джерел отримання доходу та одразу після вчинення кримінального правопорушення виїхав за межі м. Харкова з метою ухилення від слідства і своєї вини у скоєному не визнає, вважає, що ОСОБА_6 може застосувати спроби до переховування від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Вказані обставини, на думку слідчого, дають обґрунтовані підстави вважати, що для запобігання переліченим ризикам необхідно застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
В суді прокурор підтримав викладені в клопотанні обставини, наполіг на його задоволенні.

Підозрюваний вину у вчиненні інкримінованого йому злочину не визнав, не спростовуючи факту сварки та бійки за його участі. Посилаючись на те, що офіційно працевлаштований (документи на підтвердження даного факту не встиг отримати до судового засідання) і його робота як укладальника медичних препаратів відбувається і в нічні зміни, просив обрати йому запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, що дозволить працювати в ночі.

Захисник підтримав думку підзахисного та зазначив, що останній наміру переховуватись від слідства чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином не має, не застосовував спроб до цього раніше. Просив обрати ОСОБА_6 запобіжний захід не пов`язаний з обмеженням волі навіть у нічний час, так як підозрюваний офіційно працевлаштований, про що слідству будуть надані офіційні документи, і його робота пов`язана з працею у нічний час.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного: підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, на даному етапі розслідування можна вважати цілком обґрунтованою, що підтверджується зібраними доказами: даними, зафіксованими в протоколах огляду місця події, допитів потерпілих й свідків, впізнання останніми за фотознімками підозрюваного як особи, що вчинила злочин, огляду відеозаписів з камер відеоспостережень, висновками судово-медичних експертів тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, крім іншого, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні. На існуванні саме цих ризиків й наполягає прокурор.

Згідно ч. 1 ст. 178 КПК України при обранні запобіжного заходу враховуються, крім іншого, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у інкримінованому злочині, вік підозрюваного та міцність його соціальних зв`язків в місті постійного проживання, наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, репутація підозрюваного, наявність судимостей тощо.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, як вказано в ч. 1 ст. 194 КПК України, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Прокурор, обґрунтовуючи обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту вказує що інший, більш м`який запобіжний захід, не дасть можливості запобігти переліченим ризикам, проте з вказаним твердженням слідчий суддя повністю погодитись не може, так як не всі вказані ризики підтверджені доказами, що містяться в матеріалах клопотання та доводами, приведеними прокурором в суді. Так, ризик переховування від органів досудового розслідування не можна вважати доведеним з погляду на наявність у підозрюваного постійного, зареєстрованого місця проживання в м. Харкові, відсутність даних, які б свідчили про ухилення від виконання обов`язків, покладених на нього чи то як на свідка, чи то як на підозрюваного. Крім того, санкція інкримінованої ОСОБА_6 статті КК України не вказує, що покарання останньому обов`язково має полягати у реальному позбавленні волі.
Ризик незаконного впливу на потерпілих чи свідків слідчий суддя вважає таким, що існує, так як підозрюваний не визнає всіх встановлених в ході розслідування обставин інкримінованого йому кримінального правопорушення, проте даний ризик може бути усунутий шляхом покладення на підозрюваного обов`язку утриматись від спілкування з потерпілими та свідками, а не шляхом покладення обов`язку не залишати житло за місцем реєстрації у нічний час.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п.п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.ч. 5 та 6 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
З погляду на викладене, беручи до уваги особистість підозрюваного, його вік, відсутність даних, які б негативно характеризували останнього, ризиків, які дають підстави для обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий суддя не вбачає і приходить до висновку про можливість застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладенням передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків.

Керуючись ст.ст. 177, 181, 184, 193-194, 196, 309, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відмовити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши на останнього наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першим викликом;

-не відлучатись з м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та роботи;

-утриматись від спілкування з потерпілими та свідками у цьому кримінальному провадженні за відсутності слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.

-надати слідчому документи, що підтверджують факт офіційного працевлаштування.

Роз`яснити ОСОБА_6 , що в разі невиконання зазначених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (525,50 грн) до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (4204,00 грн).

Ухвала в частині покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, діє протягом 2-х місяців, тобто до 11.10.2020, проте не більше строку досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Копію ухвали отримав «____»_________2020 року о ________ годині.