Ухвала
Іменем України

28 січня 2021 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю сторін: прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4 ,
законного представника ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000926 відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпро Дніпропетровської області, громадянина України, ІПН НОМЕР_1 , з повною загальною середньою освітою, неодруженого, проживаючого без реєстрації по АДРЕСА_1 , раніше судимого,
обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

встановив:

При відкладенні слухання справи через хворобу головуючого судді ОСОБА_7 , прокурор заявила письмове клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_6 під вартою на 60 днів, яке обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.
Вирішуючи це клопотання, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до Постанов Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та №1236 від 09 грудня 2020 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», на території України встановлений та продовжений карантин до 28 лютого 2021 року.
У пункті 20-5 розділу ХІ Перехідних положень КПК України встановлені особливості контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження у період дії карантину.
Так, відповідно до абзацу 5 цього пункту у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально…
Судовий розгляд даного кримінального провадження здійснюється одноособово суддею ОСОБА_7 .
Встановлено, що у зв`язку із хворобою головуючого судді ОСОБА_7 , неможливо у судовому засіданні 28 січня 2021 року розглянути клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого, а тому клопотання прокурора розглядається суддею, визначеною в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 КПК України.
Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала, просила продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_6 на 60 діб.
Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Законний представник обвинуваченого ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання та підтримав думку захисника ОСОБА_4 .
Обвинувачений ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання та підтримав думку захисника ОСОБА_4 .
Дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
За приписом частини 3 цієї ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що при вирішенні питання дії запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені судом за результатами з`ясування обставин злочину та особи обвинуваченого. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Під час судового провадження через встановлення ризиків переховування від суду; впливу на потерпілого та можливих свідків у цьому ж кримінальному проваджені; вчинення іншого кримінального правопорушення (п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України) обвинуваченому ОСОБА_6 07 грудня 2020 року обирався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 04 лютого 2021 року.
Наразі, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання та закінчити судовий розгляд до спливу цього строку, враховуючи, що зазначені у попередній ухвалі суду ризики продовжують існувати та є реальними, суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим.
Ці ризики не дозволяють застосувати до обвинуваченого альтернативні (інші) види запобіжних заходів, які, на думку суду, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку, оскільки ОСОБА_6 усвідомлює передбачену законом відповідальність, що загрожує йому у разі доведеності вини за вчинення інкримінованого умисного тяжкого злочину проти власності, пов`язаного з викраденням чужого майна, поєднаного з проникненням у житло (покарання у виді позбавлення волі строком від 6 років), а тому може переховуватися від суду, впливати на потерпілого та можливих свідків у цьому ж кримінальному проваджені; вчинити інше кримінального правопорушення, тобто може здійснити дії, передбачені п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.
Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У розгляді кримінального провадження оголосити перерву до 14.00 години 16 лютого 2021 року.
Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вигляді тримання під вартою строком до 04 лютого 2021 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 29 березня 2021 року.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, захиснику, законному представнику та направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП № 4».
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1