УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 листопада 2020 року, слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 19.11.2014 року, що прийнята в межах кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000007 від 21.11.2012 року ,
В С Т А Н О В И В:

На розгляд слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 19.11.2014 року, що прийнята в межах кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000007 від 21.11.2012 року.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, дійшов висновку про повернення даного клопотання особі, яка його подала, виходячи з такого.

Частиною 1 статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю чи частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Так, зі змісту клопотання убачається, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.11.2014 року, у кримінальному провадженні № 0000007 від 21 листопада 2012 року, накладено арешт на майно, а саме земельні ділянки.
При цьому, в клопотанні порушено питання про скасування зазначеного арешту майна.
Згідно з роз`ясненнями, що містяться в п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Отже, клопотання власника майна чи його представника про скасування арешту, накладеного під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, підлягає розгляду тим самим судом, яким такий арешт накладено.
Аналогічна правова позиція щодо застосування положень статті 174 КПК України наведена у постанові Великої палати Верховного суду від 23.05.2018 у справі №569/4374/16-ц та постанові Верховного суду від 07.03.2018 у справі 362/392/16-ц.
Таким чином, враховуючи наведене, клопотання ОСОБА_2 скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.11.2020 року, у кримінальному провадженні №0000007 від 21 листопада 2012 року, підлягає розгляду слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва.
Одночасно слідчим суддею враховується, що матеріали клопотання не містять відомостей про звернення заявника із таким клопотанням до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у межах даного кримінального провадження та відмови у прийнятті такого клопотання до розгляду у вказаному суді, що давало б підстави для висновку про обмеження доступу до правосуддя.

Разом з тим, відповідно до п.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Як зазначено у пункті 1 частини 1 статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права.
Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, яке не підлягає розгляду в цьому суді, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч.2 ст.304 КПК України.
Так, відповідно до п.2 ч.2 ст. 304 КПК України, скарга повертається,якщо вонане підлягає розгляду в цьому суді.
З огляду на наведене, клопотання слід повернути особі, що її подала, для звернення до належного суду.
Керуючись ст. ст.7, 9, 174, 304, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 19.11.2014 року, що прийнята в межах кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000007 від 21.11.2012 року повернути особі, яка його подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1