УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю адвокатів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , секретаря судового засідання ОСОБА_7 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №00011009 від 25.06.2020 ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ст.257 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва надійшла зазначена скарга, яка мотивована тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №00011009 від 25.06.2020 ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ст.257 КК України.
12.07.2020 ОСОБА_4 затримано за підозрою у вчиненні злочину в порядку статті 208 КПК України.
12.07.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ст.257 КК України.
13.07.2020 слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання піж вартою без визначення застави, строком до 09.09.2020.
04.09.2020 слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до шести місяців, тобто до 12.01.2021.
07.09.2020 слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва відносно підозрюваного ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави, строком до 05.11.2020.
Згідно змісту повідомлення про підозру від 12.07.2020 ОСОБА_4 підозрюється в участі в озброєнній банді з метою нападу на окремих осіб, а також вчинюваних нею нападах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.257 КК України, а також у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаному з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя та здоровя особи, яка зазнала нападу, поєднаному з проникненням у житло, спрямованому на заволодіння майном у особливо великих розмірах, вчиненегму організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.
Згідно змісту підозри «… з метою функціонування організованої озброєної групи - банди, ОСОБА_8 , достовірно усвідомлюючи необхідність залучення учасників, серед знайомих відокремив ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які мають яскраво виражену спортивну тіло будову, скрутне матеріальне становище, спосіб життя та зв`язки у відповідних колах спілкування для вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів».

Проте, зазначене не відповідає дійсності, оскільки ОСОБА_4 взагалі не знайомий з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , ніколи їх раніше не бачив та не спілкувався.

ОСОБА_4 веде зразковий спосіб життя, є фахівцем покрівельних робіт та з 07.03.2018 по теперішній час працює монтажником в ТОВ «Міжнародна архітектурна група» та його додатково запрошують окремі підприємства для виконання покрівельних робіт на будівельних об`єктах. Тобто, ОСОБА_4 має достатній заробіток і не має скрутного матеріального становища, веде зразковий спосіб життя, займається спортом та позитивно характеризується в колективі.

Таким чином, адвокат зазначає, що припущення в підозрі про те, що ОСОБА_4 начебто має зв`язки у відповідних колах спілкування для вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів є безпідставним.

Також, у вищезазначеному повідомлені про підозру слідчий зазначає, що «… отримавши згоду ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які усвідомлювали свою участь у організованій озброєній групі банді, необхідність у прийнятті участі та у здійсненні тяжких та особливо тяжких злочинів, з метою особистого збагачення, ОСОБА_8 визначив для себе функцію керівника банди, а для інших - учасників». Проте, дане твердження не відповідає дійсності, оскільки ОСОБА_4 ніколи не спілкувався з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

У своїй скарзі адвокат ОСОБА_3 оскаржує обставини, викладені в підозрі, заперечує причетність ОСОБА_4 до інкримінованих злочинів, оскільки він не був в смт. Козин Київської області, не користувався телефонними номерами, як зазначено в матеріалах сторони обвинувачення, має алібі, оскільки в зазначений в підозрі час перебував із ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , які бачили та можуть підтвердити, що в цю ніч ОСОБА_4 перебував разом з ними в орендованій квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . Крім іншого, адвокат у скарзі зазначає, що ОСОБА_4 помилково підписав протокол допиту, не прочитавши його. Вважає, що припущення органу досудового розслідування і прокурора про начебто здійснення якихось розвідувальних заходів та причетність ОСОБА_4 до інкримінованого злочину є безпідставним, а підозра необґрунтованою, у зв`язку з чим просить скасувати повідомлення про підозру та зобов`язати компетентну посадову особу прокуратури Київської області у кримінальному провадженні №00011009 вчинити дії щодо виключення з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про дату та час повідомлення про підозру ОСОБА_4 за ч.4 ст.187, ст..257 КК України.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав, на доводах, викладених у скарзі наполягав, просив її задовольнити, надав деталізацію з`єднань його абонентського номеру телефону на підтвердження того, що ОСОБА_4 у зазначений у підозрі час не перебував в районі місця проживання потерпілих.

Адвокат ОСОБА_2 також підтримала доводи, викладені у скарзі.
Підозрюваний підтримав думку захисників.

Прокурор проти скарги заперечував, оскільки під час обшуку за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 у нього було виявлено та вилучено ключ-брилок від автомобіля потерпілих, підозра є обґрунтованою та підстав для її скасування немає.

Слідчий ОСОБА_6 також заперечував проти скарги.

В судовому засіданні за клопотанням сторони захисту було допитано в якості свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , які в судовому засіданні стверджували про наявність у ОСОБА_4 алібі, оскільки у ніч з 23 на 24.06.2020 ОСОБА_4 перебував у квартирі, яку вони спільно орендують та з вечора до ранку з неї не виходив.

Слідчий суддя, вислухавши доводи сторін, свідків, дослідивши матеріали скарги з доданими до неї документами, дійшов до таких висновків.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України передбачено право підозрюваного, його захисника чи законного представника оскаржити повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №00011009 від 25.06.2020 ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ст.257 КК України, у якому 12.07.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ст.257 КК України.

Із поданої скарги вбачається, що підставою для скасування повідомлення про підозру заявник вважає, те що відомості, зазначені в підозрі не відповідають дійсності, оскільки в інкримінований час ОСОБА_4 перебував в іншому місці та із іншими особами, зазначеними в підозрі, не спілкувався, що, на думку сторони захисту, свідчить про необґрунтованість підозри .

Відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються Главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі, якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань. У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор.

Доводи сторони захисту щодо відсутності належних та допустимих доказів причетності ОСОБА_4 до подій інкримінованих злочинів, а також щодо наявності у нього алібі та однобічності досудового розслідування беззаперечно заслуговують на увагу, однак перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України, не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ч.1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий. Слідчий суддя має визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до кримінального правопорушення, та чи є підозра обґрунтованою, щодо виправдання подальшого розслідування.

Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57).

Отже, на стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011року), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Також слідчий суддя дійшов висновку, що повідомлення про підозру здійснено в порядку, передбаченому КПК України, у зв`язку з чим, за наслідками розгляду зазначеної скарги, підстав для її задоволення не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 277-278, 303, 305-307, 309, 371-372, 481 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №00011009 від 25.06.2020 ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ст.257 КК України, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1