Справа № 487/4126/20
Провадження № 1-кс/487/4644/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18.07.2020 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого Другого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вільне Кіровоградського району Кіровоградської області, громадянина України, що займає посаду начальника відділу нагляду в машинобудуванні та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
17.07.2020 року слідчий Другого слідчого відділу слідчого управління ТУ ДБР розташованого у м.Миколаєві ОСОБА_7 за погодженням з заступником начальника відділу прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_8 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Відповідно до клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що у проваджені Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві, перебуває кримінальне провадження №0000010 від 11.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України
В ході досудового розслідування встановлено, що наказом начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області від 17.03.2017 № 27-к ОСОБА_4 переведено з 20.03.2017 на посаду начальника відділу нагляду в будівництві та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області.
Згідно Положенню про відділ нагляду в машинобудуванні та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області, затвердженого наказом т.в.о. начальника цього Управління від 27.02.2020 № 455, зазначений відділ є структурним підрозділом Управління, керівництво яким здійснює начальник відділу та основними завданнями якого є: участь у формуванні та реалізації державної політики у сфері промислової безпеки, охорони та гігієни праці, додержання законодавства про працю в машинобудуванні, металургії та енергетиці; організація та здійснення державного контролю (нагляду) з питань охорони та гігієни праці, додержання законодавства про працю суб`єктами господарювання, які відповідно до законодавства використовують найману працю, в зазначених галузях.
До функцій відділу відповідно до покладених завдань, крім іншого, входить: здійснення в установленому порядку державного контролю (нагляду) за додержанням законодавства з питань праці, охорони праці в частині промислової безпеки, безпечного ведення робіт та гігієни праці юридичними та фізичними особами, які відповідно до законодавства використовують найману працю, у тому числі здійснення контролю за організацією навчання та перевіркою знань посадових осіб, працівників з питань промислової безпеки та охорони праці; складання у випадках, передбачених законом, протоколів про адміністративні правопорушення, розгляд справ про такі правопорушення і накладення адміністративних стягнень; інші передбачені цим Положенням та діючим законодавством функції.
Відповідно до посадової інструкції начальника відділу нагляду в будівництві та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області, затвердженої наказом т.в.о. начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області від 28.02.2020, ОСОБА_4 зобов`язаний: здійснювати керівництво та організацію роботи відділом; здійснювати державний нагляд (контроль) на піднаглядних суб`єктах господарювання шляхом проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю); притягувати до відповідальності посадових осіб, керівників, суб`єктів господарювання за порушення законодавства про працю, охорону праці, невиконання раніше виданих приписів; розглядати справи про адміністративні правопорушення, вручати постанови про накладення адміністративного стягнення відповідно до ч. 5 ст. 41, ст.ст. 93, 188-4, 188-6 КУпАП, контролювати їх виконання.
Ураховуючи викладене, відповідно до пункту 1 примітки до ст. 364 КК України та ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду та правоохоронних органів» ОСОБА_4 є службовою особою органу, що здійснює правозастосовні та правоохоронні функції.
При цьому, будучи керівником структурного підрозділу державного органу незалежно від рівня юрисдикції такого державного органу відповідно до пункту 2 частини 2 статті 6 Закону України «Про державну службу» обіймає посаду державної служби категорії «Б» і згідно пункту 2 примітки до ст. 368 КК України є службовою особою, яка займає відповідальне становище.
Відповідно до п. 21 Постанови Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107 виконання робіт підвищеної небезпеки, експлуатація (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, здійснюються на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці, яка подається роботодавцем, виробником або постачальником, уповноваженою ним особою або надсилається поштою до територіального органу Держпраці або адміністратора центру надання адміністративних послуг у паперовій формі або в електронній формі через Єдиний державний веб-портал електронних послуг, у тому числі через інтегровану з ним інформаційну систему Держпраці не пізніше ніж за п`ять робочих днів до початку виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатації (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки. Територіальний орган Держпраці здійснює реєстрацію декларацій на безоплатній основі протягом п`яти робочих днів з дня їх отримання.
Згідно Типовому положенню про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 № 15 посадові особи та інші працівники, безпосередньо зайняті на роботах, зазначених у Переліку робіт з підвищеною небезпекою, затвердженому наказом Держнаглядохоронпраці України від 26.01.2005 № 15 та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України від 15.02.2005 № 232/10512, та Переліку робіт, де є потреба у професійному доборі, затвердженому наказом МОЗ та Держнаглядохоронпраці України від 23.09.94 № 263/121 і зареєстрованому Міністерством юстиції України 25.01.95 з № 18/554, проходять спеціальне навчання і перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з охорони праці. Навчання з питань охорони праці може проводитись як безпосередньо на підприємстві, так і навчальним центром. Перевірка знань з питань охорони праці посадових осіб, які пройшли навчання в навчальних центрах, проводиться комісією відповідного територіального органу Держпраці за участю представників інших органів державного управління охороною праці або комісією, створеною місцевим органом виконавчої влади за участю відповідних профспілок. Особам, які під час перевірки знань з охорони праці виявили задовільні результати, видається посвідчення про перевірку знань з питань охорони праці.
Так, 14.07.2020 приблизно о 14-00 год. ОСОБА_9 , який уповноважений згідно довіреності заступника директора ТОВ ПКП «ЕВІС» ОСОБА_10 від 01.05.2020 бути представником зазначеного товариства, що мало ліцензію Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 13.07.2016 № 25-Л на провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів IV, V категорій складності, прибув до службового кабінету начальнику відділу нагляду в будівництві та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області ОСОБА_4 за адресою: м. Кропивницький, вул. Дворцова, 24, каб. 312.

Під час зустрічі, ОСОБА_9 довів до відома ОСОБА_4 про необхідність реєстрації декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці ТОВ ПКП «ЕВІС» та видачу посвідчень про перевірку знань з питань охорони праці співробітникам зазначеного товариства, у зв`язку з чим у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на вимагання та одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_9 за вчинення вказаних дій з використанням наданого йому службового становища.
Реалізуючи свій злочинний умисел та діючи з корисних мотивів ОСОБА_4 висунув ОСОБА_9 вимогу надати йому неправомірну вигоду за безперешкодну реєстрацію декларації відповідності матеріально-технічної бази ТОВ ПКП «ЕВІС» вимогам законодавства з питань охорони праці в сумі, що буде дорівнювати 4000-5000 грн., та по 350 грн. за видачу кожного посвідчення про перевірку знань з питань охорони праці працевлаштованим працівникам товариства.
ОСОБА_9 погодився на вимоги ОСОБА_4 , оскільки не бажав настання негативних наслідків для ТОВ ПКП «ЕВІС» у вигляді неможливості подальшого здійснення господарської діяльності.
У подальшому, 16.07.2020 приблизно о 10-30 год. ОСОБА_9 прибув до службового кабінету начальника відділу нагляду в будівництві та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області ОСОБА_4 за тією ж адресою: м. Кропивницький, вул. Дворцова, 24, каб. 312.
Під час зустрічі, ОСОБА_4 , реалізуючи раніше виниклий умисел, направлений на вимагання та одержання неправомірної вигоди, довів до відома ОСОБА_9 остаточну суму неправомірної вигоди в розмірі 4500 грн. за безперешкодну реєстрацію декларації відповідності матеріально-технічної бази ТОВ ПКП «ЕВІС» вимогам законодавства з питань охорони праці та по 350 грн. за видачу кожного посвідчення про перевірку знань з питань охорони праці працевлаштованим працівникам товариства.
Після чого, ОСОБА_9 передав, а ОСОБА_4 одержав від ОСОБА_9 неправомірну вигоду в розмірі 4500 грн. за безперешкодну реєстрацію декларації відповідності матеріально-технічної бази ТОВ ПКП «ЕВІС», а іншу суму неправомірної вигоди ОСОБА_4 наказав ОСОБА_9 надати після реєстрації зазначеної декларації.
16.07.2020 року о 10-49 год. ОСОБА_4 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, який по ступеню тяжкості відноситься до тяжких злочинів, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які неможливо запобігти шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання та просив про його задоволення.

У судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те що підозра пред`явлена його підзахисному є необґрунтованою, її повідомлення здійснено не уповноваженою особою, так як досудове розслідування слідчими ТУ ДБР розташованого у м.Миколаєві здійснюється з порушенням вимог підслідності, оскільки ОСОБА_4 не є працівником правоохоронного органу, а отже згідно статті 216 КПК України, досудове розслідування у даному кримінальному провадженні має здійснюватися слідчими Національної поліції.

Зазначив про відсутність належних та допустимих доказів, як на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчинені вказаного кримінального правопорушення (злочину), оскільки той є начальником відділу нагляду в машинобудуванні та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області, та до його посадових обов`язків не входить реєстрація та погодження декларації відповідності матеріально-технічної бази підприємства вимогам законодавства з питань охорони праці та видача посвідчень про перевірку знань з питань охорони праці працівникам підприємства; так і на підтвердження наявності ризиків, на існування яких посилається прокурор у клопотанні.

Стверджував, що заявник ОСОБА_9 вчиняв активні дії для моделювання правоохоронними органами злочину, інкримінованого ОСОБА_4 , з використанням заявника. як агента-провокатора та моделювання штучних доказів на підтвердження підозри його підзахисному

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав думку своїх захисників.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У судовому засіданні встановлено, що 15.07.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000120 внесено відомості за заявою ОСОБА_9 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

Постановою заступника начальника другого відділу процесуального керівництва управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідування та нагляду за його оперативними підрозділами прокуратури Кіровоградської області від 15.07.2020 року матеріали кримінального провадження №00000120 від 15.07.2020 року були об`єднанні до спільного провадження з матеріалами кримінального провадження №0000010 від 11.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України з присвоєнням спільного номеру №0000010

16.07.2020 року за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, затримано ОСОБА_4 .

16.07.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України підтверджується: заявою ОСОБА_9 від 15.07.2020 року про скоєне кримінальне правопорушення щодо вимагання у нього начальником відділу нагляду в машинобудуванні та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області ОСОБА_4 неправомірної вигоди в розмірі 5000 гривень за видачу декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці та по 350 гривень за видачу посвідчення щодо проходження навчання та допуску до роботи з підвищеною небезпекою з кожної особи на підприємстві; протоколом допиту в якості свідка ОСОБА_9 від 16.07.2020 року; протоколом обшуку від 16.07.2020, згідно якого у приміщенні службового кабінету №312 адміністративної будівлі Управління Держпраці в Кіровоградській області, який займає начальник відділу нагляду в машинобудуванні та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області ОСОБА_4 виявлено та вилучено неправомірну вигоду грошові кошти зовні схожі на національну валюту України банкнотами номіналом 500 грн. в кількості 8 штук, що мають однакові серії та номери ВЕ 5273635 та банкнота номіналом 500 грн. в кількості 1 штука, що має серію та номер СГ 6883662; протоколом освідування підозрюваного ОСОБА_4 від 16.07.2020, згідно якого при використанні ультрафіолетової лампи виявлено люмінесценцію жовто-зеленого кольору на поверхні внутрішньої кисті правої та лівої рук ОСОБА_4 , а також поверхні верхньої правої кишені його штанів, сліди якої за допомогою вологих серветок, просочених спиртовим розчином, шляхом здійснення змивів були вилучені.

Слідчий суддя критично оцінює доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри ОСОБА_4 , та провокацію злочинку зі сторони працівників правоохоронних органів, оскільки оцінка достатності доказів на обґрунтування підозри особи у вчиненні злочину на стадії досудового розслідування має менший стандарт доведеності у порівнянні з доведеністю винуватості особи у вчиненні злочину поза розумним сумнівом за результатами судового розгляду.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин».

Також, слідчий суддя, вважає необґрунтованими посилання сторони захисту на здійснення досудового розслідування не уповноваженим слідчим органом, оскільки відповідно до посадової інструкції ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді начальника відділу нагляду у машинобудуванні та енергетиці Управління Держпраці у Кіровоградській області уповноважений розглядати справи про адміністративні правопорушення, вручати постанови про накладення адміністративного стягнення відповідно до ч. 5 ст. 41, ст.ст. 93, 188-4, 188-6 КУпАП, контролювати їх виконання, з урахуванням чого відповідно до пункту 1 примітки до ст. 364 КК України та ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду та правоохоронних органів» є службовою особою органу, що здійснює правозастосовні та правоохоронні функції.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що докази надані стороною обвинувачення доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Крім того, з матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про доведення прокурором існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого у сфері службової діяльності, за яке передбачено покарання на строк до десяти років позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування, у тому числі за межами країни чи на непідконтрольній на даний час Україні території.
Знищити чи спотворити речі, документи та чорнові записи, які є речовими доказами у кримінальному провадженні та які потрібно відшукати і вилучити під час слідства шляхом проведення слідчих (розшукових) дій.
Може особисто або через своїх колег, які є працівниками Управління Держпраці в Кіровоградській області, схиляти свідка ОСОБА_9 до дачі завідомо неправдивих показів, що його виправдовують, чим перешкоджати встановленню істини у провадженні, чи взагалі схиляти до відмови давати свідчення потерпілого та свідків, які дотепер не допитані але підлягають допиту за обставинами кримінального провадження.

При цьому, слідчий суддя приходить до висновку, щодо недоведеності зі сторони слідчого наявність ризику передбаченого п. п.4, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Одночасно, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором не доведено неможливість запобігти зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.
Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, які гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.
Згідно з положеннями ч.3 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, у разі якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті.

З урахуванням встановлених обставин, даних про особу підозрюваного, той факт, що ОСОБА_4 раніше не судимий, за місцем роботи та проживання характеризується позитивно, має батьків пенсійного віку, які за станом здоров`я потребують постійного піклування та матеріальної допомоги, слідчий суддя приходить до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 та запобігти зазначеним ризикам, можливо шляхом обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст.ст. 176-178, 179, 193, 194, 196,309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, запобіжний захід особисте зобов`язання.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого ОСОБА_6 , а за його відсутності до заступника начальника відділу прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_8 кожного понеділка тижня о 10-00 год.

- не відлучатися за межі Кіровоградської області без дозволу слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд в залежності від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання, роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідком ОСОБА_9 , іншими свідками, спеціалістами, експертами у даному кримінальному провадженні;

Попередити ОСОБА_4 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_4 звільнити з-під варти негайно у залі суду.

Ухвала слідчого судді в частині покладення на ОСОБА_4 обов`язків діє у межах строку досудового розслідування до 16.09.2020 року

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1