У Х В А Л А
про призначення справи до судового розгляду

26 листопада 2020 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження з обвинувальним актом, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000754 від 14.09.2020, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Яснозір`я Черкаського району Черкаської області, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ; фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ; раніше судимого;

у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

02 листопада 2020 року перший заступник керівника Черкаської місцевої прокуратури звернувся до Черкаського районного суду Черкаської області з обвинувальним актом у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 125 КК України.

Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 від 06 листопада 2020 року за цим провадженням було призначено підготовче судове засідання на 26 листопада 2020 року.

У підготовчому судовому засіданні прокурор та обвинувачений висловили думку про можливість призначення справи до розгляду.

Потерпіла ОСОБА_5 у підготовче судове засідання не з`явилася, звернулася до суду з письмовою заявою, у якій просила проводити судовий розгляд у її відсутності.

Учасники процесу не заперечували проти проведення підготовчого засідання без участі потерпілої.

Суд, заслухавши думки учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду, виходячи з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Черкаському районному суду Черкаської області. При проведенні підготовчих дій підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, судом не встановлено, перешкоди для призначення провадження до судового розгляду відсутні, підстав для закриття провадження, передбачених пунктами 5, 6, 7, 8, 9, 9-1 частини першої та пунктами 2, 3 частини другої статті 284 КПК України, немає. Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст. 468 - 475 КПК України до суду не надходило. Обвинувальний акт за формою і змістом відповідає вимогам статті 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, порушень вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, не виявлено. Підстав для повернення обвинувального акта прокурору не вбачається. Підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено. Будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, у підготовчому судовому засіданні не заявлено.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про можливість призначення судового розгляду по даному кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 27 КПК України, з урахуванням думки сторін кримінального провадження, суд вважає, що дане кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання, а тому повинно бути розглянуте у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Водночас, у підготовчому судовому засіданні прокурор відповідно до ст. 331 КПК України заявила клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Так, прокурор вказує, що обвинувачений ОСОБА_4 є неодноразово раніше судими за вчинення тяжких корисливих злочинів, відбував реальну міру покарання та знову обвинувачується у вчиненні тяжкого корисливого злочину, а тому, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду, продовжувати злочинну діяльність, чинити тиск на потерпілу та свідків, які не допитані в суді, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Обвинувачений ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні проти задоволення клопотання прокурора та продовження йому міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби не заперечував.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт, вважає необхідним зазначити наступне:

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту визначено у частині другій ст. 181 КПК України та розширеному тлумаченню він не підлягає.
Так, за приписами частини першої, другої та шостої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до частини першої статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Конституційний Суд України неодноразово вказував на те, що право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які визначені в законі (абзац шостий підпункту 3.3 пункту 3 мотивувальної частини Рішення № 10-рп/2011від 11 жовтня 2011 року).
Так, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення - злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя обвинуваченого, його зв`язки з суспільством.
Судом установлено, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_6 від 22 жовтня 2020 року строком до 20 грудня 2020 року включно, тобто у спосіб, встановлений кримінальним процесуальним законодавством України.
Разом із цим, завершити судове провадження до спливу строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту неможливо.

Суд погоджується з висновком прокурора про існування обґрунтованої підозри щодо можливого вчинення саме ОСОБА_4 кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Вирішуючи клопотання прокурора, суд зважає також на те, що злочин, за яким обвинувачується ОСОБА_4 , згідно зі ст. 12 КК України, віднесено до тяжких злочинів, що загрожує обвинуваченому, за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, позбавленням волі на строк від трьох до шести років.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення злочину дають суду достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може, з метою уникнення покарання, здійснювати психічний вплив на потерпілу та свідків, які на сьогодні не допитані судом.

Крім того, тяжкість покарання збільшує ймовірність ризику переховування обвинуваченого від суду.

На обґрунтування ризику можливого переховування обвинуваченого від правосуддя, суд надає оцінку особі обвинуваченого, який є непрацюючим, неодруженим, наповнолітніх дітей на утриманні не має, тяжкими захворюваннями не страждає; раніше неодноразово судимий за вчинення тяжких корисливих злочинів, відбував реальну міру покарання, однак це не призвело до позитивних змін в особистості обвинуваченого і не створило у нього готовності до самокерованої правослухняної поведінки у суспільстві; що свідчить про підвищену суспільну небезпечність і небажання стати на шлях виправлення.
У зв`язку з вказаними обставинами можливо зробити висновок про те, що ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, які були б засобом превенції від можливої подальшої негативної і девіантної поведінки та ухилення від явки до суду.

Водночас, наявність у обвинуваченого постійного місця проживання не гарантує усунення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Таким чином, суд переконаний, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_4 кримінального правопорушення (злочину) та продовження існування ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, дають підстави суду для продовження строку дії запобіжного заходу щодо обвинуваченого.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам.

За вказаних обставин, враховуючи, що судове провадження у даній справі Черкаським районним судом Черкаської області не закінчено, учасники провадження та свідки не допитані, не досліджені інші докази у справі, беручи до уваги необхідність виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, з метою запобігти спробам переховування від суду, а також зважаючи на доведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження строку домашнього арешту щодо обвинуваченого ОСОБА_4 є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до частини шостої статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відтак, суд дійшов висновку, що підстав для зміни чи скасування міри обраного під час досудового розслідування запобіжного заходу немає, а тому обвинуваченому слід продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби на шістдесят днів.

Відповідно до частин першої, другої та шостої статті 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду; досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі; досудова доповідь долучається до матеріалів кримінального провадження.

Згідно з частиною п`ятою статті 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Враховуючи вищевикладене, а також відсутність випадків, передбачених частиною четвертою статті 314-1 КПК України, за яких досудова доповідь не складається, суд вважає необхідним доручити представнику персоналу органу пробації Черкаського районного відділу філії Державної установи Центр пробації в Черкаській області - скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого.

З`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, а також питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вчинивши всі дії, необхідні для підготовки до судового розгляду, суд завершує підготовку до судового розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 27, 197, 314-316, КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд обвинувального акта в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, та провести його одноособово у відкритому судовому засіданні у приміщенні Черкаського районного суду Черкаської області у залі судових засідань о 11 годині 30 хвилин 02 грудня 2020 року.

Визначити резервну дату судового засідання на 14 годин 20 хвилин 19 січня 2021 року.

Клопотання прокурора Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 залишити попередній домашній арешт у нічний час доби та продовжити його дію на шістдесят днів, тобто з 26 листопада 2020 року до 25 січня 2021 року включно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:

- не залишати житло за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв., на період дії ухвали, а саме до 25 січня 2021 року включно, без дозволу суду;

- з`являтися на виклики до Черкаського районного суду Черкаської області за першою вимогою у встановлений ним час;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у кримінальному провадженні за винятком їх участі в суді.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 положення ч. 5 ст. 181 КПК України, а саме, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження, направити для виконання Черкаському районному відділенню поліції Черкаського районного відділу поліції ГУНП України в Черкаській області, а також прокурору Черкаської місцевої прокуратури для контролю.

Строк дії ухвали складає шістдесят днів з дня її проголошення та до 25 січня 2021 року, включно.

Доручити представнику персоналу органу пробації - Черкаського районного відділу філії Державної установи Центр пробації в Черкаській області - у відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 72-1 КПК України скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_4 та надіслати вказану доповідь до суду.

Визначити десятиденний строк для виконання ухвали суду щодо подання досудової доповіді.

Копію ухвали надіслати до Черкаського районного відділу філії Державної установи Центр пробації в Черкаській області для виконання.

Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді; участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді. Обвинувачений зобов`язаний надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді (частина четверта статті 9 Закону України «Про пробацію», пункт 4 частини сьомої статті 42 КПК України).

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду в частині продовження обвинуваченому міри запобіжного заходу може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду у порядку та строки, встановлені законом.

В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1