Справа № 489/5787/19
Провадження № 1-кп/477/112/20
УХВАЛА

17 вересня 2020 року м.Миколаїв

Колегія суддів Жовтневого районного суду Миколаївської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 ,

представника потерпілої ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

під час судового засідання в залі суду Жовтневого районного суду Миколаївської області по розгляду кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000033, по обвинуваченню ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

Під час судового засідання від прокурора надійшло клопотання про продовження раніше обраного запобіжного заходу обвинуваченому, оскільки розглянути кримінальне провадження до закінчення строку дії обраного запобіжного заходу неможливо.

В обґрунтування цього клопотання прокурором зазначено, що під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м.Миколаєва 01.02.2019 року обвинуваченому був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому був продовжений. Під час проведення підготовчого судового засідання обвинуваченому також був обраний цей же запобіжний захід, в подальшому продовжений та який спливає 19 вересня 2020 року.

Підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стала обґрунтована підозра щодо вчинення обвинуваченим особливо тяжкого злочину проти життя, що спричинив смерть двох людей, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі строком від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі.

Вважає, що наразі, з урахуванням погроз на адресу потерпілої, наявні ризики незаконного впливу на потерпілу та свідків, які ще не допитані судом, Крім цього, враховуючи характер та спосіб вчиненого злочину, особу обвинуваченого, обставини кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також приймаючи до уваги те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, вважає, що раніше обраний обвинуваченому запобіжний захід слід продовжити, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть гарантувати належну процесуальну поведінку ОСОБА_7 .

Представник потерпілої адвокат ОСОБА_5 підтримав подане клопотання.

Захисник та обвинувачений заперечували щодо задоволення цього клопотання.

Захисник ОСОБА_6 подав до суду письмові заперечення на клопотання прокурора та зазначив, з посиланням на практику ЄСПЛ, що тяжкість покарання не може бути підставою для продовження строку тримання під вартою. Вказував на некоректність висновків прокурора щодо схильності обвинуваченого до насильства в критичних ситуаціях, оскільки той характеризується позитивно. Повідомив, що до Інгульського ВП ГУНП в Миколаївській області подана заява про вчинення ОСОБА_8 злочину, завідомо неправдивого повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, з огляду на яке обвинуваченому був обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою. Просив у задоволенні клопотання прокурора відмовити.

Обвинувачений підтримав заперечення захисника, вважаючи клопотання прокурора необґрунтованим, оскільки доказів на підтвердження ризиків не надано, а ті, які зазначені у клопотанні, є надуманими.

Вислухавши думку учасників судового засідання щодо цього клопотання, вивчивши клопотання прокурора, заперечення захисника, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Статтею 29 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Наразі кримінальне провадження знаходиться на стадії судового розгляду, об`єктивно закінчити розгляд кримінального провадження та ухвалити рішення до закінчення строку обраного запобіжного заходу неможливо. В зв`язку з чим клопотання прокурора підлягає невідкладному розгляду.

Вивчивши матеріали справи, клопотання та заперечення, поданого захисником, встановлено наступне.
Під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м.Миколаєва від 01.02.2019 року обвинуваченому був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому був продовжений.

Під час проведення підготовчого судового засідання обвинуваченому також був обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою, який в подальшому був продовжений та строк дії якого спливає 19.09.2020 року.

Частиною 1 статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 Кодексу. До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе: наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частини перша, друга статті 194 Кодексу).

Як убачається з досліджених матеріалів існує обґрунтована підозра обвинуваченого у вчиненні ним особливо тяжкого злочину проти життя, що спричинив смерть двох людей, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі.

Обґрунтованість підозри була предметом дослідження під час обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому під час досудового розслідування.

Щодо існування ризиків, то, як вбачається із матеріалів справи, ухвалою Ленінського районного суду м.Миколаєва від 25.10.2019 року було встановлено наявність ризику незаконного впливу на свідка ОСОБА_9 , який на сьогодні вже допитаний в судовому засіданні. Разом з тим залишається недопитаною частина свідків та потерпіла. Оскільки рішенням суду було встановлено спробу впливу на свідка, то вказане дає обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений може вчинити аналогічні дії щодо інших свідків та потерпілої, в зв`язку з чим слід дійти висновку, що вказаний ризик не зменшився та продовжує існувати.

Обвинувачений ОСОБА_10 хоча раніше не притягувався до кримінальної відповідальності та позитивно характеризується, звинувачується у вчиненні злочину є насильницьким, в результаті якого позбавлено життя двох осіб, подія злочину відбувалась посеред робочого дня у людному місці з застосуванням вогнепальної зброї, тобто загальнонебезпечним способом, що на думку колегії свідчить про схильність обвинуваченого до насильства.

Вищезазначене свідчить про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу, та на сьогодні не зменшилися і продовжують існувати.

Крім цього, відповідно до вимог статті 178 КПК України, колегія враховує дані про особу обвинуваченого, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується.

Як зазначив захисник забороняється продовжувати строк тримання під вартою лише з підстав тяжкості обвинувачення та незмінності ризиків. Дійсно, така підстава як тяжкість обвинувачення не може слугувати для продовження раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Разом з тим, усвідомлення обвинуваченим тяжкості покарання у разі можливого визнання його винуватості у вчиненні злочину, може спонукати обвинуваченого ухилитись від суду, що є ризиком, визначеним статтею 177 КПК України.

Крім цього, колегія враховує спосіб вчинення злочину, який є загальнонебезпечним, що певним чином характеризує особу та свідчить про її небезпечність для суспільства.

За таких обставин, оскільки існує обґрунтована підозра у вчиненні обвинуваченим особливо тяжкого злочину, який є насильницьким, спосіб вчинення злочину, а саме посеред робочого дня, у людному місці, з застосуванням вогнепальної зброї, схильність обвинуваченого до насильства, в сукупності з усвідомленням останнім тяжкості та невідворотності покарання, існування ризику впливу на потерпілу та свідків, що свідчить про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів приходить до висновку щодо доцільності продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та вважає, що більш м`які запобіжні заходи є недоцільними, так як такі заходи не зможуть запобігти визначеним ризикам.

Враховуюче викладене, суд вважає, що клопотання прокурора щодо продовження запобіжного заходу обвинуваченому підлягає задоволенню.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 331 КПК України,

УХВАЛИЛА:
Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів по 15 листопада 2020 року включно з утриманням його в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор».

Копію ухвали направити начальнику ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Жовтневий районний суд Миколаївської області протягом 7 днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, з дня отримання копії ухвали.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3