Справа № 133/1498/20
Ухвала
Іменем України
13.07.2020р. місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю представника заявника адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Калинівка Вінницької області, клопотання адвоката Адвокатського об`єднання «Правова та економічна безпека» ОСОБА_6 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Агкод» скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 від 28 грудня 2019 року у кримінальному провадженні № 0000056, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18 жовтня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

02.07.2020р. до Калинівського районного суду Вінницької області згідно ухвали Вінницького апеляційного суду від 25.06.2020р. надійшло вказане клопотання адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту майна, яке відповідно до Протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 02.07.2020р. передано на розгляд судді ОСОБА_8 .

Заявник у поданому клопотанні ставить питання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 від 28 грудня 2019 року у кримінальному провадженні № 0000056, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18 жовтня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України.

В обґрунтування цієї вимоги зазначено, що судом безпідставно накладено арешт на майно ТОВ «Агкод», оскільки в порушення вимог процесуального закону, слідчий суддя прийняв до розгляду клопотання, яке було підписане неповноважною особою, та протиправно задовольнив його. Саме судове рішення, постановлене слідчим суддею, є необґрунтованим, прийняте в результаті невірного застосування норм матеріального права та з грубим порушенням норм процесуального права. Слідчим суддею під час розгляду клопотання, не досліджено та невстановлено, кому фактично належить арештоване майно, та яке воно має відношення до кримінального провадження, яке розслідується. Не доведено і відношення до даного злочину ТОВ «Агкод» чи ТОВ «Трансстройінжиніринг», його службових осіб чи працівників. Майно ТОВ «Агкод», яке було арештовано, не може бути речовим доказом та не має жодного відношення до цієї справи. Так, слідство володіє достеменною інформацією про індивідуальні ознаки майна, що є предметом злочину, натомість з явною метою досягнення позапроцесуальних результатів, сторона обвинувачення здійснює фактичне досудове розслідування щодо ТОВ «Трансстройінжиніринг» та ТОВ «Агкод», тобто суб`єктів господарювання, які не мають жодного відношення до досудового розслідування. В ухвалі про арешт майна, слідчим суддею не враховано правову підставу арешту майна, та як наслідок, можливість використання такого майна, як доказу у кримінальному провадженні. Крім цього, слідчим суддею не були дотримані принципи розумності, співрозмірності, обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідків арешту майна, в результаті чого грубо порушені права ТОВ «Агкод», яке позбавлене права на здійснення законної господарської діяльності. Також, слідчий суддя наклавши арешт на майно, не визначив жодного з передбачених законом способів забезпечення виконання арешту. Отже, арешт на майно накладено слідчим суддею необґрунтовано та незаконно. Крім того, на даний час взагалі відпала потреба у подальшому застосуванні вказаного арешту майна.

Представник заявника - ОСОБА_9 в судовому засіданні підтримав доводи викладені в поданому клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених в ньому.

Прокурор ОСОБА_10 та слідчий ОСОБА_11 в судовому засіданні просили клопотання залишити без задоволення, оскільки всі обставини зазначені в клопотанні були предметом розгляду в судах першої та другої інстанцій, які їх ретельно перевірили, та дали їм належну правову оцінку.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши позицію учасників розгляду, вважаю, що у задоволенні клопотання заявнику слід відмовити, виходячи з наступних підстав:

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що Козятинським ВП Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесенному до Єдиного реестру досудових розслідувань за № 0000056, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18 жовтня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України.

В рамках кримінального провадження, старший слідчий Козятинського ВП Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_12 звернувся до Козятинського міськрайонного суду Вінницької області із клопотанням про арешт майна, яке ухвалою слідчого судді ОСОБА_7 від 28.12.2019р. у справі № 133/2495/16-к, було задоволено. Накладено арешт на матеріали верхньої будови колій, які було виявлено в ході проведення обшуку від 26-27 грудня 2019 року на території ТОВ «АГКОД» () в с. Сигнал Козятинського району Вінницької області по вул. Білоцерківській, 44, а саме на: підкладки (вкладені у колію) в кількості 7000шт.; шість стрілочних переводів у зборі (вкладених у колію); рейку Р-65 (вкладену в колію) загальною довжиною 4227м.; рейку Р-65 (яка лежить на території підприємства) в кількості 49шт. (довжина 598м); залізобетонну шпалу (вкладену в колію) в кількості 3500шт.; залізобетонну шпалу (яка лежить на території підприємства) в кількості 1684шт.; клемні болти у зборі (вкладені у колію) в кількості 14000шт.; закладні болти у зборі (вкладені у колію) в кількості 14000шт., які визначено залишити на зберіганні під розпискою у керівника ТОВ «АГКОД» () ОСОБА_13 .

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, ТОВ «Агкод» в особі адвоката ОСОБА_14 подав на нього апеляційну скаргу, у задоволенні якої, заявнику ухвалою Вінницького апеляційного суду від 24.01.2020р. було відмовлено, а ухвалу слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 28.12.2019р. про арешт майна, залишено без змін.

Ухвалою слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_15 від 11.01.2020р. в справі № 133/42/20, відмовлено у задоволенні клопотання представника ТОВ «Агкод» - адвоката ОСОБА_14 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 від 28.12.2019р., оскільки заявником не доведено, що арешт накладений необґрунтовано та в подальшому його застосуванні відпала потреба.

Ухвалою слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_15 від 28.02.2020р. в справі № 133/42/20, відмовлено у задоволенні клопотання представника ТОВ «Агкод» - адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 від 28.12.2019р., оскільки заявником не доведено, що арешт накладений необґрунтовано та в подальшому його застосуванні відпала потреба.

Дослідженими слідчим суддею та перевіреними під час апеляційного розгляду обставинами встановлено, що в межах кримінального провадження № 0000056, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18.10.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України, з Управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області надійшли матеріали про те, що посадові особи ТОВ «Трансстройінжирінг» за попередньою змовою з посадовими особами регіональної філії «Південно-Західна залізниця» ПАТ «Українська залізниця» здійснюють розтрату товарно-матеріальних цінностей (матеріалів верхньої будови колії), з яких на території ТОВ «Агкод» в с. Сигнал Козятинського району Вінницької області по вул. Білоцерківській, 44, ведеться будівництво під`їзної колії.

З метою документування злочинної діяльності посадових осіб ТОВ «Трансстройінжирінг» та регіональної філії «Південно-Західна залізниця» ПАТ «Українська залізниця» з приводу розтрат товарно-матеріальних цінностей (матеріалів верхньої будови колії), за ухвалою слідчого судді Козятинського міськрайонного суду від 21.12.2019р., 26-27.12.2019р. було проведено обшук на території ТОВ «Агкод» () в с. Сигнал Козятинського району Вінницької області по вул. Білоцерківській, 44, на земельних ділянках за кадастровими номерами :06:001:0258 та :06:001:0244.

Під час проведення обшуку на території ТОВ «Агкод» в с. Сигнал Козятинського району Вінницької області по вул. Білоцерківській, 44, було виявлено територію незавершеного будівництва без будь-яких огорож чи межових знаків на якій здійснюється будівництво під`їзної колії. В ході проведення обшуку було оглянуто, перераховано та заміряно (за допомогою рулетки 20 м) довжину вкладених у рейко-шпальну решітку рейок Р-65 а також оглянуто та пораховано стрілочні переводи, клемні та закладні болти, підкладки, залізобетонні шпали, у тому числі які лежать в хаотичному порядку по території підприємства. Таким чином в ході проведеного обшуку було виявлено: підкладки (вкладені у колію) в кількості 7000шт.; шість стрілочних переводів у зборі (вкладених у колію); рейку Р-65 (вкладену в колію) загальною довжиною 4227м.; рейку Р-65 (яка лежить на території підприємства) в кількості 49шт. (довжина 598м.); залізобетонну шпалу (вкладену в колію) в кількості 3500шт.; залізобетонну шпалу (яка лежить на території підприємства) в кількості 1684шт.; клемні болти у зборі (вкладені у колію) в кількості 14000шт.; закладні болти у зборі (вкладені у колію) в кількості 14000шт.; які в подальшому були передані під відповідальне зберігання під розписку директору ТОВ «Агкод» ОСОБА_13 до вирішення питання по суті.

Вказані матеріали визнані речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України, оскільки вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження.

Звертаючись до суду із клопотанням про накладення арешту на майно, слідчим була зазначена підстава, передбачена п.1 ч.2 ст.170 КПК України, а саме необхідність збереження доказів, недопущення їх знищення, спотворення наявної інформації, яка в подальшому слугуватиме доказовою базою по матеріалах даного кримінального провадження.

Як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 від 28.12.2019р. у справі № 133/2495/16-к, слідчий суддя дослідив надані до клопотання слідчого матеріали та в ухвалі прийшов до висновку про наявність передбачених законом правових підстав для накладення арешту на майно, зокрема, як на доказ у кримінальному провадженні.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та частиною першою статті 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 1 КПК України визначено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

За змістом положень чинного КПК України основним призначенням слідчого судді є здійснення судового захисту прав і законних інтересів учасників кримінального провадження під час досудового розслідування.

Відповідно до частини третьої статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства (частини перша статті 9 КПК України).

Згідно статті 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною першою статті 7 КПК України, регламентовано, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; забезпечення права на захист; доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності; публічність; диспозитивність; гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами; розумність строків .

Звертаючись до суду із вказаною скаргою, представник ТОВ «Агкод» - адвокат ОСОБА_6 , як на підставу для скасування ухвали слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 від 28.12.2019р. у справі № 133/2495/16-к, посилається на необґрунтованість накладеного арешту.

Стаття 24 КПК України регламентує, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Гарантується право на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується прав, свобод чи інтересів особи, судом вищого рівня в порядку, передбаченому цим Кодексом, незалежно від того, чи брала така особа участь у судовому розгляді.

ТОВ «Агкод» реалізувало своє процесуальне право на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 від 28.12.2019р. у справі № 133/2495/16-к.

Відповідно до роз`яснень, викладених в пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007р. № 8 «Про незалежність судової влади», відповідно до частини п`ятої статті 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.

Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається, і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.

Доводи поданого представником ТОВ «Агкод» - адвокатом ОСОБА_6 клопотання про скасування арешту майна, фактично та головним чином зводяться до незгоди із ухвалою слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 від 28.12.2019р. у справі № 133/2495/16-к.

Дане судове рішення було предметом розгляду суду апеляційної інстанції, який за наслідком розгляду апеляційної скарги ТОВ «Агкод» дав йому відповідну правову оцінку.

Так, Вінницький апеляційний суд прийшов до висновку, що слідчий суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 дослідив надані до клопотання слідчого матеріали та в ухвалі від 28.12.2019р. у справі № 133/2495/16-к, прийшов до обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом правових підстав для накладення арешту на майно. Апеляційний суд вважає, що слідчим суддею враховано розумність та співрозмірність обмеження права власності та наслідки арешту майна для власника майна. Крім того, апеляційний суд враховує посилання прокурора на те, що у разі не накладення арешту на вилучене майно до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, є достатні підстави вважати, що це майно може бути пошкоджене або можуть настати інші наслідки, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню. В ухвалі слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку про те, що органами досудового розслідування надано достатньо доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення. Правові підстави для арешту майна в межах даного провадження підтверджуються матеріалами досудового розслідування. Зазначене майно у клопотанні слідчого є доказом у кримінальному провадженні, а тому накладення на нього арешту необхідно для його збереження. Колегія суддів вважає, що слідчим доведено необхідність арешту вказаного майна.

Виходячи з викладеного, посилання представника ТОВ «Агкод» - адвоката ОСОБА_6 в клопотанні про скасування арешту майна на необґрунтованість накладеного арешту є безпідставним.

Стаття 174 КПК України визначає, що арешт майна може бути скасовано під час досудового розслідування, виключно у разі, якщо заявник доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

В межах даної норми закону, представником ТОВ «Агкод» - адвокатом ОСОБА_6 в поданому клопотанні про скасування арешту майна, належним чином необґрунтовано, а під час судового розгляду недоведено належними та допустимими доказами, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до висновку, що для його ефективного розслідування, орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи, викладене, підстав для задоволення клопотання суд не вбачає.

Слід зауважити, що обставини для скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді ОСОБА_7 від 28.12.2019р. у справі № 133/2495/16-к, які викладені у поданому клопотанні, що є предметом цього розгляду, майже ідентичні тим, що були викладені в апеляційній скарзі на зазначене судове рішення та у попередніх клопотаннях про скасування арешту майна, які були ретельно перевірені, як в ході апеляційного розгляду Вінницьким апеляційним судом, так і під час розгляду відповідних клопотань слідчим суддею, які визнали їх безпідставними.

Без викладення нових обставин, які не були предметом попереднього розгляду клопотання про скасування арешту майна, представник ТОВ «Агкод» - адвокат ОСОБА_6 втретє порушує перед судом аналогічне питання, не маючи для цього відповідних правових підстав, що може свідчити про зловживання заявником своїми процесуальними правами.

Пункт 8 частини 2 статті 129 Конституції України передбачає «забезпечення права на апеляційний перегляд справи». Це означає, що Конституція України забезпечує можливість апеляційного перегляду саме справи, що реалізується шляхом оскарження судових рішень, якими завершено розгляд справи (кримінального провадження) по суті, а не всіх судових рішень у межах цієї справи (провадження).

У ст.309 КПК визначено перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування, до числа яких ухвала слідчого судді про відмову в задоволенні клопотання про скасування арешту майна, не відноситься.

За таких обставин, дана ухвала не підлягає апеляційному оскарженню.

Керуючись ст.ст.174, 309, 369-272, 392 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката Адвокатського об`єднання «Правова та економічна безпека» ОСОБА_6 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Агкод» скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 від 28 грудня 2019 року у кримінальному провадженні № 0000056, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18 жовтня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя