Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-кп/4809/880/20 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія 185 (81, 86-1, 140) Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.11.2020 року м. Кропивницький

Колегія суддів Кропивницького Апеляційного Суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретар ОСОБА_5 ,
за участі прокурора ОСОБА_6 ,
адвоката ОСОБА_7 ,
обвинуваченого ОСОБА_8 ,
переглянула у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому, за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_8 , ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 25 травня 2020 року, якою у межах кримінального провадження стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів до 25 липня 2020 року включно.

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Кіровського районного суду м. Кіровограда на стадії судового розгляду перебуває судова справа за обвинуваченням ОСОБА_8 та ОСОБА_9 за ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України /ЄУН 404/1248/19/.

У межах даного кримінального провадження, в порядку ст. 331 КПК України, судом першої інстанції розглянуто питання доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_8 , оскільки судове провадження наразі не завершене.

Судом встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які не перестали існувати.

Враховано судом тяжкість інкримінованого ОСОБА_8 кримінального правопорушення, яке є тяжким, умисним, корисливим, відсутність міцних соціальних зв`язків (як відсутність місця роботи, сталого заробітку), судимість у минулому.

Тож, суд прийшов до висновку про те, що обвинувачений ОСОБА_8 , перебуваючи на волі, може продовжити вчиняти нові злочини, ухилятись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню.

Із судовим рішенням судді не погоджується обвинувачений ОСОБА_8 , в апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, обрати стосовно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Свої вимоги мотивує наступними доводами, а саме: не доведено наявність ризиків, не надано доказів на необхідність тримання його під вартою; не взято до уваги положення ст. 178 КПК України, а саме, що він має міцні соціальні зв`язки, як то постійне місце проживання;ряд хронічних захворювань; хвору на цукровий діабет дружину, також на утриманні двоє малолітніх дітей; має групу інвалідності; пред`явив гарантію своєї явки; отримує АРВ терапію, а тому не може уникати суду та досудового розслідування.

Звертає увагу, що перебуває під вартою рік та п`ять місяців; раніше заявлені ризики зменшуються.

Заслухавши доповідача, в дебатах обвинуваченого, захисника, які підтримали апеляційну скаргу обвинуваченого, прокурора, який заперечив задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляція ОСОБА_8 , задоволенню не підлягає.
Як вбачається з матеріалів, в провадженні місцевого суду перебуває судова справа за обвинуваченням ОСОБА_8 за ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України /ЄУН 404/1248/19/.
Відповідно до ч.1,ч.2 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого; вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Згідно із ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Положеннями ч. 1 ст. 183 КПК України визначено: тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слід враховувати вимоги статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та положень, встановлених у рішеннях Європейського суду з прав людини щодо необхідності дотримання розумних строків тримання особи під вартою.
Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не повинне перебувати за межами розумних строків, необхідних для вирішення провадження і забезпечення належної поведінки обвинуваченого на цей період, та його продовження, - має бути співрозмірним меті заходу, і має забезпечить виконання засад судочинства і змагального процесу відповідно до процедур гл. 18 КПК України,
Вказаних вимог кримінального процесуального закону місцевий суд дотримався.
Суд першої інстанції належно дослідив обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обґрунтовано прийшов до висновків про існування обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду до закінчення дії попередньої ухвали про тримання особи під вартою.
Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_8 становить рік вісім місяців; у справі триває судове провадження, провадяться судові засідання.
При цьому, слід зважати, що процесуальні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були заявлені під час попереднього застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, не перестали існувати, й виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.
Зокрема, обвинуваченому пред`явлено вчинення тяжкого умисного корисливого злочину, багатоепізодного, у співучасті.
Обвинувачений у минулому багаторазово судимий, в тому числі за аналогічні корисливі злочини, /судимості не зняті й не погашені/, востаннє: вироком Кіровського районного суду м. Кіровограда від 09 серпня 2016 року.
З 31 липня 2018 року в Кіровському районному суді м. Кіровограда триває судовий розгляд кримінального провадження стосовно ОСОБА_8 за ч. 2 ст. 289 КК України.
Крім того, обвинувачений безробітний, немає сталого джерела доходу, що, беручи до уваги неодноразові судимості, свідчить на користь того, що обвинувачений схильний до асоціальної поведінки, не бажає стати на шлях виправлення, соціалізуватись у суспільстві.
Відтак, є об`єктивні підстави вважати про можливість ухилитися обвинуваченого від суду, вчинити нове кримінальне правопорушення.
Факт наявності сім`ї, хронічних захворювань (згідно із довідкою медичної частини № 14 філії ЦОЗ ДКВСУ в Кіровоградській області стан здоров`я ОСОБА_8 середньої тяжкості), - зважаючи на інші, зазначені вище обставини, уособлено, не впливають на продовження стосовно обвинуваченого обраного раніше запобіжного заходу.
Наразі матеріали провадження не містять переконливих даних про застереження, які б на даний час унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою.
Крім того, апеляційний суд зазначає, що ухвала Кіровського районного суду м. Кіровограда від 25 травня 2020 року, стосовно ОСОБА_8 , має строковий термін, зокрема починаючи з 25 травня 2020 до 25 липня 2020 року, а тому вона втратила свою дію, оскільки ухвалами Кіровського районного суду м. Кіровограда від 23 липня 2020 року та від 22 вересня 2020 року обвинуваченому ОСОБА_8 , продовжувався строк тримання під вартою.

Також, як пояснив суду прокурор, судове слідство в справі за обвинуваченням ОСОБА_8 , закінчилося, і суд перейшов до стадії судових дебатів, які призначені на 17.11.2020 року, тобто розгляд справи по суті фактично вже закінчено.

За таких обставин, апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_8 , необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 376, 405, 407, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів,-
ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 25 травня 2020 року, якою у межах кримінального провадження стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів до 25 липня 2020 року включно залишити без змін.

Ухвала Кропивницького Апеляційного Суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4