Справа № 139/583/20
Провадження № 1-кс/139/155/20
У Х В А Л А
(про арешт майна)

20 липня 2020 року смт Муровані Курилівці

Слідчий суддя Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження слідчого Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП України у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна,
В С Т А Н О В И Л А:
В провадженні Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області перебуває кримінальне провадження № 0000103, зареєстроване в ЄРДР 16 липня 2020 року за правовою кваліфікацією ч. 3 ст. 185 КК України. Підставою внесення таких відомостей до ЄРДР стала заява ОСОБА_4 про крадіжку двох бутлів ємкістю 10 та 20 літрів з домашнім вином. Під час з`ясування обставин справи, зокрема, огляду 16 липня 2020 року лісосмуги в межах с. Новосілка по вулиці Коцюбинського неподалік від сільського будинку культури, було виявлено та вилучено два порожніх скляних бутлі ємкістю 10 та 20 літрів.

Для виключення можливості втрати слідів злочину, можливості використання вилученого майна як доказу у кримінальному провадженні, слідчий 17 липня 2020 року подав до суду клопотання, в якому просив накласти арешт на вилучені скляні ємкості 10 та 20 літрів.
Слідчий просив про розгляд клопотання без його участі (а.с. 2).
Прокурор, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду клопотання (а.с. 12) в судове засідання не з`явився.
Власник вилученого майна ОСОБА_4 про час і місце проведення засідання була повідомлена у телефонному режимі (а.с. 13), але до суду не з`явилася і не повідомила про причину неявки.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття у судове засідання цих осіб не перешкоджає розгляду клопотання.
Розглянувши дане клопотання, проаналізувавши чинне кримінальне процесуальне законодавство, приходжу до висновку, що клопотання слід задовольнити, виходячи з наступного:
Судом встановлено, що 16 липня 2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяву жительки АДРЕСА_1 ОСОБА_4 про крадіжку двох бутлів ємкістю 10 та 20 літрів з домашнім вином (а.с. 4). За цим фактом у Мурованокуриловецькому ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області зареєстровано в ЄРДР кримінальне провадження № 0000103 за правовою кваліфікацією ч. 3 ст. 185 КК України (а.с. 3).
Під час з`ясування обставин справи, зокрема, огляду 16 липня 2020 року лісосмуги в межах с. Новосілка по вулиці Коцюбинського неподалік від сільського будинку культури, було виявлено та вилучено два порожніх скляних бутлі ємкістю 10 та 20 літрів (а.с. 8-9).

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Стаття 98 КПК України, зокрема, дає визначення речових доказів, під якими слід розуміти матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Під час розгляду клопотання судом достеменно встановлено, що вилучені під час огляду місця події скляні ємкості, на які слідчий просить накласти арешт, можуть містити сліди злочину, без яких не можливо довести чи спростувати вину особи та зафіксувати інші докази у кримінальному провадженні.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, серед іншого, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Із наявних у матеріалах клопотання доказів вбачається, що є достатні підстави вважати, що вилучені під час огляду МП скляні ємкості, відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України і мають ознаки речового доказу у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И Л А:
Клопотання слідчого Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000103 задовольнити.
Накласти арешт на:

-скляну ємкість (бутель) місткістю 10 літрів та

-скляну ємкість (бутель) місткістю 20 літрів, шляхом заборони розпорядження та використання із правом вилучення його у власника з подальшим поміщенням в кімнату зберігання речових доказів Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області.
Ухвалу негайно після її постановлення вручити слідчому.
Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: ____________