Справа № 755/7340/20
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

"29" вересня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7
потерпілого ОСОБА_8
розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження за обвинуваченням:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Конотоп Сумської області, громадянина України, не одруженого, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого в 2016 році за ч. 2 ст. 121 КК України на 5 років позбавлення волі, звільнений достроково у 2019 році,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, -
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Конотоп Сумської області, громадянина України, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше судимого 10.09.2015 року Конотопським міськрайонним судом Сумської області, за ч.3 ст. 185, ч.1 ст. 186 КК України до 3 рокі 8 місяців позбавлення волі,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги кримінального процесуального закону та обвинувальний акт складено з дотриманням вимог ст.291 КПК України, в тому числі, послався на відсутність підстав для закриття кримінального провадження чи повернення обвинувального акту. Крім того клопотав про продовження відносно обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що останні, перебуваючи на свободі, можуть вчинити інші кримінальні правопорушення, та продовжити свою злочинну діяльність, ніде не працюють та не мають постійного джерела доходу, раніше судимі, перебуваючи на свободі будуть незаконно впливати на свідків та потерпілого з метою схилення їх до дачі неправдивих показів у судовому засіданні, оскільки обізнані про їх місця проживання та роботи. Крім того, існують ризики переховування від органів досудового розслідування та суду. У зв`язку з вищенаведеним, вважає, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинувачених.
Захисники обвинувачених заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, зазначили, що обвинувальний акт не відповідає вимогам КПК України, у зв`язку з чим просили повернути його прокурору. Заперечували проти продовження відносно обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Обвинувачені підтримали думку свої захисників.
Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, приходить до наступних висновків.
Кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.
Підстави для закриття чи зупинення кримінального провадження у підготовчому судовому засіданні відсутні.
Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.
За таких обставин, суд, приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002830 від 25.04.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 187 КК України.
Що стосується клопотання прокурора про обрання обвинуваченим запобіжного заходу, суд, приходить до наступного.
Відповідно до частини третьої статті 315 Кодексу під час підготовчого судового засідання суд за клопотаннями учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого; при розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом 11 «Заходи забезпечення кримінального провадження» Кодексу; за відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 ч. 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу обвинуваченого та визначені у п. 1- п. 11 ч. 1 вказаної статті.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Водночас ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. П.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься, відповідно до вимог ст.12 КК України, до тяжких злочинів, за яке законом передбачене покарання від семи до десяти років позбавлення волі.
Вирішуючи питання про обрання обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховуються дані про їх особу, те що вони раніше судимі, офіційно не працюють, не одружені, не мають міцних соціальних зв`язків, перебуваючи на свободі, можуть вчинити інші кримінальні правопорушення, та продовжити свою злочинну діяльність, не мають постійного джерела доходу, перебуваючи на свободі будуть незаконно впливати на свідків та потерпілого з метою схилення їх до дачі неправдивих показів у судовому засіданні, оскільки обізнані про їх місця проживання та роботи. Крім того, існують ризики переховування від органів досудового розслідування та суду. Свідки та потерпілі у даному кримінальному провадженні не допитані, докази передбачені ст. 84 КПК України з боку обвинувачення та захисту не досліджені, тому з урахуванням наведених даних суд вважає, що обставини передбачені ст. 177, п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України є дійсними.
Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинувачених судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.
Із зазначених підстав суд вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити та застосувати до обвинувачених запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 183, 314-316, 331, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

призначити обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002830 від 25.04.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України до розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5, на 22 жовтня 2020 року о 14 год. 00 хв.
У судове засідання викликати сторони кримінального провадження.
Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням у ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів до 27 листопада 2020 року, без визначення розміру застави.
Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням у ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів до 27 листопада 2020 року, без визначення розміру застави.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, направити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя