29.09.2020 Єдиний унікальний № 371/919/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна

29 вересня 2020 року м. Миронівка

ЄУН 371/919/20

Провадження № 1-кс/371/284/20

Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання дізнавача про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000040, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 вересня 2020 року за ст. 185 ч. 1 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Клопотання про арешт майна після усунення недоліків клопотання подано слідчому судді 24 вересня 2020 року.

Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання.

Клопотання обґрунтовано тими обставинами, що сектором дізнання Миронівського ВП ГУНП в Київській області здійснюється дізнання за фактом викрадення майна у виді мобільного телефону марки «Redmi», моделі «S 2», який знаходився на пасажирському сидінні автомобіля марки «ВАЗ 2105». Крадіжка була вчинена у селі Фролівка Миронівського району Київської області.

19 липня 2020 року в період часу на відкритій ділянці місцевості, яка розташована навпроти будинку під номером АДРЕСА_1 , дізнавачем було проведено огляд місця події, в ході якого громадянкою ОСОБА_3 було надано мобільний телефон марки «Redmi», модель «S 2», рожевого кольору з картою пам`яті mikro-CD об`ємом 32Гб. Оглядом встановлено, що мобільний телефон має email (ідентифікатор) : 1) email : НОМЕР_1 , 2) email : НОМЕР_2 . Телефон має пошкоджене захисне скло, перебуває у захисному чохлі рожевого кольору, корпус якого затертий. В даному телефоні були встановлені дві сім-карти: мобільного оператора ПрАТ «Київстар» з номером НОМЕР_3 та мобільного оператора ПрАТ «МТС» з номером НОМЕР_4 .

За позицією дізнавача переданий матеріальний об`єкт має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки, ймовірно, є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 40-1 КПК України дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

За положеннями ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дізнавач та власник майна, про арешт якого заявлено клопотання, про розгляд клопотання повідомлені належно, в судове засідання не з`явилися. Їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Оцінка наданих матеріалів вказує на наявність підстав для задоволення клопотання.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

19 вересня 2020 року за заявою ОСОБА_4 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про факт викрадення належного їй майна.

За вказаним фактом сектором дізнання Миронівського ВП ГУНП в Київській області здійснюється дізнання у кримінальному провадженні № 000040 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 185 ч. 1 КК України.

За встановленим в ході дізнання обставинами, 19 вересня 2020 року близько 15 години 30 хвилин, стороння особа вчинила крадіжку мобільного телефону марки «Redmi», моделі «S 2», з переднього пасажирського сидіння автомобіля марки «ВАЗ 2105», що знаходився навпроти будинку під номером АДРЕСА_1 .

Майно, що стало об`єктом кримінально протиправних дій, на вимогу дізнавача було добровільно видано громадянкою ОСОБА_3 .

Переданий матеріальний об`єкт було оглянуто дізнавачем, його ознаки детально зафіксовані в протоколі огляду від 19 вересня 2020 року: мобільний телефон марки «Redmi», моделі «S 2», рожевого кольору, з картою пам`яті mikro-CD об`ємом 32Гб, з сім-картою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» з номером НОМЕР_3 та сім-картою мобільного оператора ПрАТ «МТС» з номером НОМЕР_4 , із захисним склом, яке пошкоджене у захисному чохлі рожевого кольору, корпус якого затертий.

Результати огляду, згідно з правилами ч. 1 ст. 104 КПК України, зафіксовані у протоколі огляду.

Постановою дізнавача від 19 вересня 2020 року переданий матеріальний об`єкт визнано речовим доказом та повернуто на відповідальне зберігання потерпілій ОСОБА_4 .

Такі обставини підтверджені даними постанови дізнавача про приєднання до справи речових доказів від 19 вересня 2020 року.

На підтвердження встановлених обставин кримінального правопорушення дізнавачем до клопотання додано копії: заяви ОСОБА_4 від 19 вересня 2020 року, протоколу огляду місця події від 19 вересня 2020 року, заяви ОСОБА_3 від 19 вересня 2020 року, протоколу огляду предмета від 19 вересня 2020 року, постанови про приєднання до справи речових доказів від 19 вересня 2020 року, розписки ОСОБА_4 від 19 вересня 2020 року, протоколу допиту потерпілого від 19 вересня 2020 року, протоколу додаткового допиту потерпілої від 22 вересня 2020 року .

Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Матеріальний об`єкт, який передано слідчому і оглянуто ним, є таким, щодо якого існують достатні підстави вважати, що він, ймовірно, є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій.

Вказане майно, згідно ст. 98 КПК України, може бути розцінено як речовий доказ вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 185 ч. 1 КК України.

Майно у виді мобільного телефону марки «Redmi», ймовірно, належить ОСОБА_4 .

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його втрати, використання, передачі, відчуження, оскільки існують відповідні ризики.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження втрати, використання, передачі, відчуження майна, інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання дізнавача у кримінальному провадженні ОСОБА_5 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000040, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 вересня 2020 року за ст. 185 ч. 1 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на матеріальні об`єкти:

Мобільний телефон марки «Redmi», моделі «S 2», рожевого кольору, із пошкодженим захисним склом, у захисному чохлі рожевого кольору, корпус якого затертий, email 1: НОМЕР_1 , email 2 : НОМЕР_2 ;

Карту пам`яті mikro-CD об`ємом 32Гб;

Сім-карту мобільного оператора ПрАТ «Київстар» з номером НОМЕР_3 ;

Сім-карту мобільного оператора ПрАТ «МТС» з номером НОМЕР_4 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню та виконується слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1