Справа № 449/859/20
УХВАЛА
про накладення арешту на майно

19.08.2020 м.Перемишляни

слідчий суддя Перемишлянського районного суду Львівської області: ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань: ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Перемишляни клопотання начальника СВ Перемишлянського відділення поліції Золочівського відділу поліціїГУ НП у Львівській області майора поліції - ОСОБА_3 погоджене з начальником Перемишлянського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області - ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 від 14.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
начальник СВ Перемишлянського відділення поліції Золочівського відділу поліціїГУ НП у Львівській області майор поліції - ОСОБА_3 , звернувся з клопотанням до слідчого судді Перемишлянського районного суду Львівської області, погодженим з начальником Перемишлянського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області - ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 від 14.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме: штани світло-коричневого кольору, футболку в синьо-білу полосу та резинові напів чоботи синього кольору.
Клопотання мотивує тим, що 14.08.2020 до Перемишлянського ВП Золочівського ВП ГУНП у Львівській області поступив рапорт старшого ДОП СППП ОСОБА_5 про те, що до нього по телефону звернувся ОСОБА_6 , житель с. Новосілка Перемишлянського району і повідомив, що в житловому будинку ОСОБА_7 , жителя с. Новосілка, виявлено труп чоловіка, жителя с. Нараїв Бережанського району Тернопільської області.
Звертає Увагу, що 17.08.2020 проведено огляд у приміщенні службового кабінету Перемишлянського ВП ГУ НП у Львівській області, що знаходиться за адресою: Львівська область, м. Перемишляни, вул. Галицька, 29. В ході проведення огляду підозрюваний ОСОБА_8 добровільно надав працівникам поліції власний одяг, а саме штани світло-коричневого кольору, футболку в синьо-білу полосу та резинові напів чоботи синього кольору.
Зазначає, що оскільки на вилучених речах можуть бути наявні сліди злочину необхідно забезпечити належне зберігання вказаних речових доказів шляхом накладення арешту на вищевказані речі.
Стверджує, що без надання експертам вилученого чоловічого одягу, останні будуть позбавлені можливості провести ряд експертиз з метою встановлення всіх обставин.
В призначене судове засідання прокурор та слідчий не з`явилися, проте останній в поданому клопотанні, просив проводити розгляд такого без участі слідчого та прокурора, а тому оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, приходжу до наступного висновку.

У відповідності до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.ч. 2,3 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно зі ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 від 14.08.2020 року, до ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією діяння за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 17.08.2020 р., під час огляду, виявлено та вилучено: шорти світло-коричневого кольору, футболку в синьо-білу полоску та тапочки темно-синього кольору.

Як вбачається із постанови начальника СВ Перемишлянського відділення поліції Золочівського відділу поліціїГУ НП у Львівській області майора поліції - ОСОБА_3 від 17.08.2020 р., вилучені працівниками поліції речі: штани світло-коричневого кольору, футболку в синьо-білу полосу та резинові напів чоботи синього кольору визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
16.08.2020 р., ОСОБА_8 , повідомлено про підозру у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть, тобто в скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Суд враховує, що слідчим належним чином обґрунтована правова підстава для арешту майна, дане майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, матеріали клопотання свідчать про наявну обґрунтовану підозру у вчиненні суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Клопотання про арешт майна подано у визначений КПК України строк.

Зважаючи на викладене та беручи до уваги те, що арешт зазначеного в клопотанні майна, а саме: штани світло-коричневого кольору, футболку в синьо-білу полосу та резинові напів чоботи синього кольору, які належать - ОСОБА_8 , є необхідним для досягнення його завдання (запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення цих речей) та мети застосування (необхідності їх збереження), а також з огляду на та не, що це майно у визначеному законом порядку визнано речовими доказами, тому клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання начальника СВ Перемишлянського відділення поліції Золочівського відділу поліціїГУ НП у Львівській області майора поліції - ОСОБА_3 погоджене з начальником Перемишлянського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області - ОСОБА_4 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: штани світло-коричневого кольору, футболку в синьо-білу полосу та резинові напів чоботи синього кольору, які належать - ОСОБА_8 .
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя
Суддя ОСОБА_1