Провадження № 1-кс/201/4281/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2020 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши клопотання директора ТОВ АА «Торгсервіс» ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002114 від 27.08.2018 року, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання директора ТОВ АА «Торгсервіс» ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002114 від 27.08.2018 року.

Ознайомившись з матеріалами клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне залишити його без розгляду, зважаючи на наступні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Вимогами ч. 1 ст. 9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Однією із загальних засад кримінального провадження є принцип диспозитивності, який знайшов своє відображення у положенні ст. 26 КПК України, зокрема, частиною третьої цієї статті передбачено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Положеннями ч. 1 ст. 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Як випливає з вимог ч. 1 ст. 642 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

При цьому, відповідно до положень частин 4 і 5 ст. 642 КПК України, представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути, зокрема, керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа.

У такому разі, повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються : копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа.

Як встановлено зі змісту клопотання про скасування арешту майна, останнє подано за підписом директора ТОВ АА «Торгсервіс» ОСОБА_2 , однак до матеріалів цього клопотання не було долучено копії належним чином завірених установчих документів юридичної особи, які б підтверджували повноваження зазначеної особи звертатися до слідчого судді із вказаним клопотанням, при цьому, у поданому клопотанні також відсутні реквізити адреси місцезнаходження зазначеної юридичної особи ТОВ АА «Торгсервіс» або її представника, що унеможливлює здійснити слідчим суддею виклик уповноваженого представника такої особи для участі у судовому засіданні щодо розгляду клопотання про скасування арешту майна, а також призведе до порушення прав такої юридичної особи реалізувати процесуальні права щодо участі у розгляді цього питання.

Таким чином, з огляду на вищезазначені обставини, які унеможливлюють розгляд клопотання про скасування арешту майна, враховуючи неврегульованість зазначеного питання кримінальним процесуальним законом, застосовуючи у цьому випадку положення ч. 6 ст. 9 КПК України і принцип диспозитивності, передбачений ст. 26 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне залишити клопотання без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 8, 9, 26, 642, 174, 376 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання директора ТОВ АА «Торгсервіс» ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002114 від 27.08.2018 року - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1