УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві

клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «БК Норма» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 серпня 2020 року (справа №761/23907/20) у кримінальному провадженні №0000120 від 11 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України,

ВСТАНОВИВ :

17 вересня 2020 року адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «БК Норма», звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 серпня 2020 року (справа №761/23907/20) у кримінальному провадженні №0000120 від 11 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, в обґрунтування якого зазначив наступне.

В клопотанні адвокат ОСОБА_3 зазначає, що СУ ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000120 від 11 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 серпня 2020 року було задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 та накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «БК Норма» (код ), № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (українська гривня), що відкриті в Печерській Філії АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 300711, ), адреса: м. Київ, вул. Предславинська, 19.

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «БК Норма», посилається на те, що за час досудового розслідування кримінального провадження №0001759 від 19 липня 2018 року, посадові особи ТОВ «БК Норма» не набули жодного процесуального статусу у вказаному кримінальному провадженні, жодній посадовій чи службовій особі не оголошено про підозру.

Також, як вказує адвокат ОСОБА_3 , органом досудового розслідування не наведено жодного належного та допустимого доказу щодо набуття арештованих коштів протиправним шляхом або через вчинення кримінального правопорушення, так і в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 серпня 2020 року про накладення арешту не зазначено достатніх та обґрунтованих підстав, що грошові кошти є речовими доказами в кримінальному провадженні №0000120 від 11 лютого 2020 року.

Просив врахувати, що ТОВ «БК Норма» є реальним підприємством, а тому накладення арешту на рахунки та відповідно грошові кошти, спричинило неможливість сплачувати податки, виплачувати заробітну плату працівникам та вести фінансово господарську діяльність по виконанню своїх зобов`язань по укладених договорах.

Таким чином, на думку представника ТОВ «БК Норма» адвоката ОСОБА_3 , арешт на майно було накладено безпідставно та необґрунтовано, а тому потреба в такому заході забезпечення кримінального провадження відпала.

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «БК Норма», в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду повідомлявся належним чином. Про причини своєї неявки суд не повідомив.

Прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомлений про місце, дату та час судового розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився.

Враховуючи передбачені ч.2 ст. 174 КПК України строки розгляду зазначеної категорії клопотань, слідчий суддя приходить до висновку про можливість проведення судового розгляду за відсутності адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 .

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що СУ ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000120 від 11 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 серпня 2020 року було задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 та накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «БК Норма» (код ), № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (українська гривня), що відкриті в Печерській Філії АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 300711, ), адреса: м. Київ, вул. Предславинська, 19.

Так, порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положеннями ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З тексту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 серпня 2020 року вбачається, що арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «БК Норма» (), № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (українська гривня), що відкриті в Печерській Філії АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 300711, ), адреса: м. Київ, вул. Предславинська, 19, було накладено з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст.170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000120 від 11 лютого 2020 року наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальністьта які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 серпня 2020 року, що дає слідчому судді підстави дійти висновку що необхідність накладення арешту на зазначені грошові кошти на теперішній час не відпала, оскільки обставини, на які посилається в обґрунтування клопотання представник ТОВ «БК Норма» адвокат ОСОБА_3 , підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

На підставі викладеного, у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «БК Норма» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 серпня 2020 року (справа №761/23907/20) у кримінальному провадженні №0000120 від 11 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1