Справа № 171/178/20
УХВАЛА
Іменем України

28 жовтня 2020 року

Апостолівський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Апостолове кримінальні провадження внесені до ЄРДР 02.07.2019 року за № 0000579 та 23.11.2019 року за №0001019 відносно
ОСОБА_5 за скоєння кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст.357, ч.3 ст.185 КК України, -

В С ТА Н О В И В:

На адресу суду надійшло клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, пояснив, що обвинувачений обвинувачується у вчиненні злочинів, у тому числі тяжкого злочину, є визначенні КПК ризики, на даний час визначені ризики не відпали, судовий розгляд не завершено, застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім, тому просив продовжити строк раніше обраного запобіжного заходу.

Захисник проти клопотання прокурора заперечував, просив змінити раніш обраний запобіжний захід на домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, пояснив, що він тривалий час перебуває під вартою, не має наміру переховуватись від правоохоронних органів, на свідків впливати не зможе, оскільки вони відбувають покарання, зазначені ризики відсутні.

Суд, вислухавши прокурора, захисника, обвинуваченого, приходить до висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити.

Відповідно до ст.ст. 197, 198 КПК України строк тримання під вартою особи не може перевищувати шістдесяти діб і в разі закінчення цього строку прокурор має право звернутись до суду з клопотанням про продовження строків тримання особи під вартою.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України однією зпідстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, однак так як кримінальне провадження перебуває на стадії судового провадження, то обґрунтованість підозри не перевіряється з огляду на те, що суд до вирішення справи не має право давати оцінку доказам і приходити до будь-якого висновку щодо обґрунтованості висунутого обвинувачення.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд вважає встановленим наявність ризику вчинення обвинуваченим повторного злочину, оскільки останній неодноразово судимий за вчинення злочинів проти власності, перебуваючи на свободі, будучи обвинуваченим у вчинені злочину, під час дії запобіжного заходу, знову обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, що саме по собі свідчить про наявність ризику вчинення обвинуваченим нового злочину і цей ризик є доволі суттєвим.

Також є обґрунтованими посилання прокурора на наявність ризику уникнення обвинуваченим суду, так як останній розуміє тяжкість можливого покарання, що може спонукати його до уникнення відповідальності, шляхом втечі.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому до обвинуваченого можливо застосувати запобіжний захід.

Вирішуючи питання про доцільність продовження найсуворішого запобіжного заходу суд врахує вищевказані ризики, те що метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також враховує вік та стан здоров`я обвинуваченого, його соціальні зв`язки, які не є міцними настільки, щоб нівелювати встановлені судом ризики, те що він працює неофіційно, притягнутий до кримінальної відповідальності за умисний злочин, і зараз обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного злочину, обставини злочину описані в обвинувальному акті, що свідчить про те, що обвинувачений в даний час несе в собі певну небезпеку для суспільства та з урахуванням вищеописаних обставин це свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою.

Суд вважає недостатніми для зміни запобіжного заходу доводи захисника стосовно того, що обвинувачений має постійне місце проживання, має родину та житло, оскільки дані, що характеризують обвинуваченого, не спростовують і не зменшують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Ці обставини існували і на момент вчинення інкримінованого йому злочину, у вчиненні якого він обвинувачується, та жодним чином не виступили стримуючим фактором в його поведінці.

Питання доведеності вини обвинуваченого та оцінку доказів по справі у розумінні ст.84, 85, 86 КПК України суд вирішує в нарадчій кімнаті при постановленні остаточного рішення по справі.

За сукупності таких обставин, суд, приймаючи до уваги також дані про обвинуваченого, який неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, його сімейний стан, стан здоров`я, соціальні зв`язки, які суд оцінює у сукупності з іншими наведеними вище даними, вважає, що слід продовжити раніше обраний щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, можуть на даному етапі забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання сторони захисту та обвинуваченого та необхідність задоволення клопотання прокурора та вважає доцільним продовжити застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення визначених раніше ризиків.

Керуючись ст.ст.177-178, 183, 199, 317, 331, 350, 369-372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 25.12.2020 року.

Копію ухвали вручити обвинуваченому для відома та направити до Криворізької УВП №3 для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 7 діб.

Повний текст ухвали оголошено о 14-00 год. 28.10.2020 року

Суддя: ОСОБА_1