УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/7704/20

Провадження №: 1-кс/755/3963/20

"31" серпня 2020 р.

м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді поміщення підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.06.2020 за № 0003616, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України, до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, установив :

слідчий Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 звернулися до слідчого судді цього місцевого суду із зазначеним клопотанням відносно підозрюваного, враховуючи наявність у провадженні передумов, регламентованих п.п 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 508 КПК України.

Клопотання умотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 01.06.2020 ОСОБА_5 , керуючись особистими мотивами, а саме припинення дій невідомих йому осіб, які вчиняються різні злочини на території України, що спрямовані проти всіх громадян України, маючи на меті порушення нормального ритму життя в м.Києві, шляхом дезорганізації функціонування транспортного сполучення мостом Метро, в тому числі роботи Київського метрополітену, бажаючи викликати у населення відчуття шоку, страху і безпорадності, вирішив вчинити завідомо неправдиве повідомлення про вчинення вибуху. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на вчинення завідомо неправдивого повідомлення про підготовку вибуху, який загрожує загибеллю людей та руйнуванням об`єктів інфраструктури міста, цього самого дня, тобто 01.06.2020, ОСОБА_5 перебуваючи за місцем свого проживання, а саме за адресою АДРЕСА_1 вирішив виготовити імітаційний вибуховий пристрій, який би підтвердив справжність його намірів щодо здійснення вибуху. Так, з метою виготовлення муляжу вибухового пристрою, ОСОБА_5 скріпив між собою дві пластикові ємності заповнені водою, до яких закріпив пластикову банку, яку частково заповнив грунтом, прикріпивши до вказаних ємностей кабель та предмет, схожий на пульт. В подальшому, останній помістив виготовлений ним муляж вибухового пристрою до рюкзака та мішка, після чого, з метою втілення своїх злочинних намірів вирішив поїхати на міст «Метро» та звідти здійснити завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху. Цього самого дня, зі свого мобільного телефону, використовуючи мобільний додаток «BOLT» о 12 годині 57 хвилин ОСОБА_5 замовив таксі від місця свого проживання до адреси АДРЕСА_2 , після чого, взявши з собою заздалегідь підготовлений муляж вибухового пристрою, останній автомобілем таксі направився до місця вчинення злочину. Так, після закінчення поїздки, ОСОБА_5 вийшов з автомобіля таксі, після чого пішки направився на середину мосту «Метро» на полосу руху в напрямку з Правого на Лівий берег м.Києва. Реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх намірів і дій, при цьому достовірно знаючи, що поширена ним інформація про підготовку вибуху є неправдивою, розуміючи, що таке повідомлення зумовить обстановку страху у населення, зупинившись на мосту, ОСОБА_5 , поставив заздалегідь підготовлений муляж вибухового пристрою на землю, дістав кабель та взяв до рук пульт, після чого о 13 годині 41 хвилина зі свого мобільного телефону, в якому знаходилась сім-карта оператора мобільного зв`язку «лафйселл» НОМЕР_1 здійснив дзвінок на спецлінію «102» та в ході розмови з оператором лінії «102» , достовірно знаючи, що поширена ним інформація є неправдивою, повідомив про підготовку вибуху мосту «Метро». З метою недопущення можливого заподіяння шкоди здоров`ю людей, працівниками поліції було обмежено рух авто-мото транспорту та поїздів Київського метрополітену з обох боків мосту «Метро».

Вказаними злочинними діями ОСОБА_5 , на думку слідства, було спричинено тяжкі наслідки, які виразились у погрозі вчинення вибуху, з метою порушення громадської безпеки, залякування населення, було спричинено матеріальних збитків, які виразились у тривалому порушення нормальної роботи громадського транспорту, паралізувало нормальну життєдіяльність ряду районів міста Києва та породило чутки та паніку серед населення.

01.06.2020 о 15 годині 35 хвилин ОСОБА_5 в ході проведення активної фази спеціальної поліцейської операції був затриманий працівниками «УКОРД».

02.06.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами. Зокрема протоколом огляду місця події, протоколом прослуховування аудіо запису, протоколом перегляду відеозапису, та іншими доказами.

КНП «Клінічна лікарня «Психіатрія» було проведено консультативний огляд підозрюваного ОСОБА_5 (№ довідки 0000442), згідно якого констатовано «органічне ураження головного мозку з емоційно-вольовою нестійкістю», та рекомендовано вирішення питання про застосування запобіжного заходу в порядку ст. 508 КПК України.

В ході проведення слідства, а саме допиту а свідка ОСОБА_7 (співмешканки ОСОБА_5 ) підозрюваний ОСОБА_5 часом почав вести асоціальний спосіб життя, ні з ким не спілкувався, почав виявляти суїцидальні нахили, бажання помсти невизначеному колу осіб.

Згідно висновку амбулаторної психолого-психіатричної експертизи № 362 від 02.07.2020 року ОСОБА_5 потребує проведення стаціонарної комісійної комплексної психолого-психіатричної експертизи під час якої будуть вирішені експертні питання. З метою проведення диференціальної діагностики та встановлення ступеню наявних у підекспертного розладів психічної діяльності або є спростування цих порушень (що неможливо зробити у межах одномоментного огляду), підекспертний потребує тривалого динамічного спостереження в умовах експертного закладу.

Постановою слідчого СВ Дніпровського УП ГУ Національної поліції в місті Києві ОСОБА_8 від 07.07.2020 доручено експертам Київського міського центру судово-психіатричних експертиз провести стаціонарну комісійну комплексну судову психолого-психіатричну експертизу відносно підозрюваного.

Ухвалою Дніпровського районного суду від 09.07.2020 ОСОБА_5 направлено до Київського міського центру судово-психіатричних експертиз для для проведення стаціонарної комісійної комплексної судової психолого психіатричної експертизи.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризиком того, що ОСОБА_5 , може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

Ризиком того, що ОСОБА_5 , може вчинити нове правопорушення є те, що за словами свідка ОСОБА_7 (співмешканки ОСОБА_5 ) підозрюваний ОСОБА_5 часом почав вести асоціальний спосіб життя, ні з ким не спілкувався, почав виявляти суїцидальні нахили, бажання помсти.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 , може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.

Також, необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним особливо тяжкого злочину, покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України, відсутність постійного місця роботи, майновий стан, репутацію, вік та стан здоров`я.

Так, після застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на поведінку ОСОБА_5 , КНП «Клінічна лікарня «Психіатрія» було проведено консультативний огляд підозрюваного ОСОБА_5 (№ довідки 0000442), згідно якого констатовано «органічне ураження головного мозку з емоційно-вольовою нестійкістю», та рекомендовано вирішення питання про застосування запобіжного заходу в порядку ст. 508 КПК України.

Викладене вище свідчить про те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

У світлі чого, заявник просить, враховуючи що перелічені ризики є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів в даному випадку є недоцільним, застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді поміщення до психіатричного закладу (Київської міської психоневрологічної лікарні № 3), в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного.

Сторона захисту проти задоволення клопотання заперечувала, посилаючись на те, що обставини визнаечні п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК не є дійсними.

За таких обставин, слідча суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, покази свідків, дослідивши представлені матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, приходить до наступного.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Зокрема, згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є: 9) запобіжні заходи (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 508 КПК України, до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи: 1) передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом; 2) поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

Передбачені частиною першою цієї статті запобіжні заходи застосовуються судом до особи з моменту встановлення факту розладу психічної діяльності чи психічної хвороби.
Застосування передбачених запобіжних заходів здійснюється згідно із загальними правилами, передбаченими цим Кодексом.

При цьому, відповідно до ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

До клопотання слідчого, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

У цьому випадку, вимоги ч.ч. 1, 2, 6 ст. 132 КПК України, заявником дотримано, а тому слідча суддя вважає за можливе перейти до питання оцінки обставин вказаних стороною обвинуваченою, як передумови, яка слугує для застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження з урахуванням наступного.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п.1-п.3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризують особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 12 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Як убачається з матеріалів клопотання, у цьому випадку, необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, слідчий, прокурор обґрунтовують тим, що підозрюваний об`єктивно підозрюється у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, у зв`язку з чим останній будучи обізнаним з мірою покарання за вчинене діяння може здійснити дії передбачені ст. 177 КПК України.

Разом з тим, в ході судового розгляду встановлено, що органом досудового розслідування підозрюваний підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України за обставин викладених у підозрі.

За вказаними фактами відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате розслідування провадження, у ході якого підозрюваного було повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, та подано до слідчого судді дане клопотання про обрання запобіжного заходу, аналізуючи яке на дотримання положень КПК України слідча суддя враховує таке.

На час розгляду порушеного у клопотанні питання про підозрюваного встановлено такі відомості: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Вишневе, Києво-Святошинського району Київської області, громадянин України, з професійно-технічною освітою, непрацюючий, неодружений, зареєстрований за адресою АДРЕСА_3 та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Підозрюваний на час вирішення даного питання за своїм віком та станом здоров`я має специфічні особливості стану здоров`я, а саме те, що (1) КНП «Клінічна лікарня «Психіатрія» було проведено консультативний огляд підозрюваного ОСОБА_5 (№ довідки 0000442), згідно якого констатовано «органічне ураження головного мозку з емоційно-вольовою нестійкістю», та рекомендовано вирішення питання про застосування запобіжного заходу в порядку ст. 508 КПК України; (2) в ході допиту а свідка ОСОБА_7 (співмешканки ОСОБА_5 ) підозрюваний ОСОБА_5 часом почав вести асоціальний спосіб життя, ні з ким не спілкувався, почав виявляти суїцидальні нахили, бажання помсти невизначеному колу осіб.

А тому, слідча суддя аналізуючи питання наявності обставин визначених ст. 132, ст. 177, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, приходить до наступних висновків у цій справі.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідча суддя дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують її з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.

Також, слідчий суддя сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення в частині аргументації ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, у цьому провадженні, адже враховуючи позицію ЄСПЛ в частині того, що наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)) вважає, у даному конкретному випадку, обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, зокрема вони є дійсними не тільки, однак у тому числі в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Поряд з цим, слідча суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі визначені п.п. 1-12 ч. 1 ст. 178 КПК України, уважає, що вони у своїй сукупності, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутація; майновий стан; розмір майнової шкоди, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, вказують на те, що обставини передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України та передумови, передбачені ч. 2 ст. 508 КПК України є дійсними, в цей період, що, у світлі норм кримінального процесуального законодавства України, свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Адже, згідно висновку амбулаторної психолого-психіатричної експертизи № 362 від 02.07.2020 року ОСОБА_5 потребує проведення стаціонарної комісійної комплексної психолого-психіатричної експертизи під час якої будуть вирішені експертні питання. З метою проведення диференціальної діагностики та встановлення ступеню наявних у підекспертного розладів психічної діяльності або є спростування цих порушень (що неможливо зробити у межах одномоментного огляду), підекспертний потребує тривалого динамічного спостереження в умовах експертного закладу.

А тому, дані визначені п.п. 1-3 ч. 3 ст. 132 КПК України є дійсними так, як було встановлено наявність передумов регламентованих п. 3 ч. 1 ст. 194, ч. 2 ст. 508 КПК України того ж Кодексу, а тому слідчий суддя не сприймає, як об`єктивні доводи сторони захисту на користь відмови у застосуванні до підозрюваного заявленого запобіжного заходу, у цей період.

Враховуючи вищенаведене, зважаючи на тяжкість підозри, особливості інкримінованих підозрюваному дій, психічний стан підозрюваного, його кримінальний досвід, з метою унеможливлення спричинення ним шкоди як собі, так й іншим особам, слідча суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування в рамках даного кримінального провадження запобіжного заходу у виді поміщення підозрюваного до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, до закінчення досудового розслідування, є обґрунтованим, доцільним і підлягає задоволенню, оскільки саме такий запобіжний захід сприятиме запобіганню настанню вказаних ризиків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 1-29, 131-132, 176-178, 193, 194, 309, 310, 369-372, 376, 508 КПК України, Суд постановив :

клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді поміщення до психіатричного закладу Київська міська психоневрологічна лікаря № 3 (адреса: Київська область, Васильківський район, смт. Глеваха, вулиця Павлова, 7) в умовах що виключають небезпечну поведінку у межах строку досудового розслідування кримінального провадження внесеного до ЄРДР 01.06.2020 за № 0003616, а саме до 01.10.2020.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення у порядку, передбаченому для виконання судових рішень та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 та прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 .

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 08:20 год. 04.09.2020.

Слідча суддя Оксана БІРСА