Справа № 308/5591/20
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

10.11.2020 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали судового провадження № 11-сс/4806/389/20, за апеляційною скаргою, яку подав захисник ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 ,
В С Т А Н О В И В :
ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15 червня 2020 року задоволено клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 (далі - слідчий), погоджене з прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, тимчасово не працюючого, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України до 08.08.2020.

З матеріалів клопотання убачається, що 13 червня 2020 року до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло погоджене прокурором клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .. У клопотанні вказується на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України. Відповідно до клопотання, у період часу з 25.05.2020 до 12.06.2020 ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, який полягав у незаконному збагаченні, шляхом шантажування та залякування, пред`явили протиправну вимогу потерпілому ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , передачі їм грошових коштів у сумі 16000 гривень, нібито за неякісно зроблений ним ремонт, при цьому, погрожуючи застосуванням насильства небезпечного для життя та здоров`я. У зв`язку зі вчиненими ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та ОСОБА_8 злочинними діями, потерпілому ОСОБА_10 спричинено тілесні ушкодження у вигляді синця на шкірних покривах скроневої ділянки голови зліва, які кваліфікуються, як легкі тілесні ушкодження, що не спричинили короткочасного розладу здоров`я чи незначної стійкої втрати працездатності. 12.06.2020 у порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 затриманий за підозрою у скоєнні злочину, а 13.06.2020 стороною обвинувачення, відповідно до ст. 278 КПК України повідомлено про підозру: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, тимчасово не працюючого, раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, тобто вимагання, вимога передачі чужого майна, вчинене за попередньою змовою групою осіб, з погрозою вбивства чи заподіяння тяжких тілесних ушкоджень. У клопотані також вказується на те, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 підтверджується такими доказами: протоколами допиту потерпілого; протоколами допитів свідків; протоколами проведення НСРД; протоколом затримання, що за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, який є насильницьким, умисним тяжким кваліфікованим злочином, може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років. Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення. У клопотанні також вказується на те, що необхідність у застосуванні щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлена метою забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання його спробам переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. З огляду на наведене, слідчий вважає, що існують ризики того, що підозрюваний, перебуваючи на волі, не буде виконувати покладені на нього обов`язки та може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, усвідомлюючи тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання винним. Окрім того у клопотанні вказується на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину з погрозою застосування насильства та застосуванням такого, тому існують ризики і того, що він особисто чи шляхом використання зв`язків у кримінальному середовищі, може незаконно впливати на свідків або потерпілого, шляхом залякування, умовлянням чи іншим способом з метою схилити їх до зміни чи відмови від показань. Слідчий у клопотанні також зазначає, що з огляду на характер та тяжкість діянь, які інкримінуються підозрюваному, обставини вчинення правопорушення, тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, фактів його притягнення до кримінальної відповідальності, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає меті, з якою застосовується, що цей запобіжний захід позбавляє можливості підозрюваного перешкоджати кримінальному провадженню, ухилитися від органів досудового розслідування та суду, а також мати можливість незаконно впливати на учасників провадження як на стадії досудового розслідування так і під час судового розгляду. З огляду на наведене, слідчий вважає, що з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків та запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом незаконного впливу на свідків або потерпілого, чи у будь-який інший спосіб перешкоджати кримінальному провадженню, жоден із більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, аніж як тримання під вартою не зможе запобігти наведеним вище ризикам. Окрім того слідчий у клопотанні вказує на те, що під час обрання запобіжного заходу, враховуючи підстави та обставини, передбаченні ст. 177 та 178 КПК України, суд має право не визначати розмір застави, оскільки злочин вчинений із погрозою застосування насильства та застосуванням такого. Просить застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
В ухвалі слідчого судді вказується на те, що наявність обгрунтованої підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними матеріалами досудового розслідування, а саме: протоколами допиту потерпілого; протоколами допитів свідків; протоколами проведення НСРД; протоколом затримання. Сукупність фактичних даних, які містяться у доданих до клопотання доказах, є достатньою для висновку про причетність підозрюваного до вищевказаного злочину. В ухвалі також вказується на наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні. Окрім наявності вказаних ризиків, слідчий суддя також врахував особу підозрюваного, зокрема те, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, неодружений, не працює, раніше не судимий, те, що інкримінований ОСОБА_5 злочин поєднаний із погрозами насильства над потерпілим, погрозою вбивства, вчинений за попередньою змовою групою осіб, що в свою чергу є порушенням громадської безпеки не тільки потерпілого у кримінальному провадженні, але й суспільства в цілому. Крім цього, за допомогою застосування щодо ОСОБА_5 заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого ним кримінального правопорушення. З огляду на наведені обставини, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому зазначивши, що інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належну процесуальну поведінку підозрюваного. Враховуючи вищезазначене, приймаючи до уваги дані про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вчинено із застосуванням щодо потерпілого насильства та погрозою його застосування, слідчий суддя вважав за можливе, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_6 вказує на те, що ухвала слідчого судді є необґрунтованою, незаконною і тому має бути скасована. Зазначає, що підозра є необґрунтованою, а орган досудового розслідування неправильно кваліфікував дії підозрюваного. Також вказує, що прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що судом не дано належну оцінку особі підозрюваного, який має постійне місце проживання, позитивно характеризується, раніше не судимий, має на утриманні двох малолітніх дітей, проживає з батьками та дружиною, працює, хоч і не офіційно, а перебування під арештом поклало не скільки його у важке матеріальне становище наскільки його родину та неповнолітніх дітей. Просить ухвалу скасувати, постановити нову, якою застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.
Заслухавши доповідь судді про суть ухвали слідчого судді, повідомлення про те, ким і в якому обсязі вона оскаржена, перевіривши матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що підстав для скасування чи зміни судового рішення не має.
Апеляційна скарга розглядається за відсутності прокурора, підозрюваного ОСОБА_5 та його захисниці адвокатки ОСОБА_6 , неявка яких, з огляду на положення ст. 405 КПК України не перешкоджає її розгляду. При цьому береться до уваги, що: про час та місце розгляду апеляційної скарги прокурор, підозрюваний та захисниця повідомлені належним чином; будь-яких заяв чи клопотань про відкладення апеляційного розгляду від підозрюваного та захисниці не надходило; в апеляційній скарзі не порушується питання про погіршення становища підозрюваного, а тому, апеляційним судом не приймалось рішення про обов`язковість його явки у судове засідання; від підозрюваного не надходило заяви про бажання брати участь у розгляді апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 177 КПК України запобіжні заходи застосовуються з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста в цьому ж кримінальному провадженні: перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України для цього підстав.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти передбаченим статтею 177 цього Кодексу ризикам, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 цього Кодексу.

Колегія суддів вважає, що висновок слідчого судді місцевого суду про те, що клопотання про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 подано до суду в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування й відповідає вимогам ст. ст. 177, 183, 184 КПК України, ґрунтується на вимогах закону та змісті викладених у ньому доводів.

З ухвали слідчого судді та журналу судового засідання вбачається, що під час розгляду клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу участь у його розгляді приймали як підозрюваний ОСОБА_5 , так і його захисниця адвокатка ОСОБА_6 , що свідчить про дотримання слідчим суддею і вимог передбачених ст. 193 КПК України.

Обґрунтованим є й висновок слідчого судді про те, що надані органом досудового розслідування докази доводять обставини, що свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України кримінального правопорушення. Указаний висновок підтверджується приєднаними до клопотання матеріалами (доказами), зокрема: протоколами допиту потерпілого; протоколами допитів свідків; протоколами проведення НСРД; протоколом затримання, на підставі яких 13.06.2020 слідчий виніс повідомлення ОСОБА_5 про підозру. Погоджуючись з указаним висновком та оцінюючи доводи апеляційної скарги про те, що підозра є необґрунтованою, - колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини, відображену в п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п. 32, Series A, N 182). При цьому, колегія суддів приходить до висновку про те, що додані до клопотання матеріали (докази) підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, а також підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг учинити вищевказане кримінальне правопорушення. Разом із тим, колегія суддів зазначає, що висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Обґрунтованим, на думку колегії суддів, є й висновок слідчого судді про існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на потерпілого та свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом. Погоджуючись з указаним висновком, колегія суддів вважає, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення та фактичні обставини його вчинення, у своїй сукупності з його тяжкістю (вчинено тяжкий злочин, за який може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років) та даними про особу підозрюваного (має постійне місце проживання, позитивно характеризується, раніше не судимий, має на утриманні двох малолітніх дітей, проживає з батьками та дружиною, офіційно ніде не працює та не має постійного джерела доходу) повністю підтверджують наявність вищевказаних ризиків та висновок слідчого судді й у цій частині.

Наведені в клопотанні слідчого доводи про те, що: злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 характеризуються застосуванням насильства та погрозою застосування такого групою осіб, і за його вчинення передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років; вчинено корисливий злочин проти власності у відкритий спосіб групою осіб із застосуванням насильства, що характеризується підвищеною суспільною небезпекою, - призводять до суджень про обґрунтованість ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

З ухвали слідчого судді та журналу судового засідання також убачається, що слідчий та прокурор під час розгляду клопотання посилалися на вищенаведені обставини, і що слідчим суддею таким дана належна оцінка.

Тому, доводи апеляційної скарги про недоведеність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, - апеляційний суд відхиляє як такі, що не свідчать про необґрунтованість висновку слідчого судді про існування передбачених п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків.

Вищенаведені обставини свідчать і про обґрунтованість висновку слідчого судді про те, що інші, більш м`які, запобіжні заходи ніж тримання під вартою, можуть бути недостатніми для запобігання вищенаведеним ризикам, у зв`язку із чим, доводи апеляційної скарги про відсутність у матеріалах судового провадження будь-яких доказів, які б свідчили про те, що інший, більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти передбаченим ст. 177 КПК України ризикам, - апеляційний суд відхиляє як такі, що не знайшли свого підтвердження в ході розгляду апеляційної скарги та жодним чином не спростовують указаного висновку слідчого судді.

Доводи апеляційної скарги про те, що підозрюваний має постійне місце проживання, позитивно характеризується, раніше не судимий, має на утриманні двох малолітніх дітей, проживає з батьками та дружиною, працює, хоч і не офіційно, а перебування під арештом поклало не скільки його у важке матеріальне становище наскільки його родину та неповнолітніх дітей, - апеляційний суд, із урахуванням вищенаведеного, визнає такими, що не впливають на висновки слідчого судді про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. При оцінці доводів апеляційної скарги у цій частині враховується й те, що адвокат ОСОБА_11 приймав участь у розгляді клопотання слідчого й будь-яких заяв чи клопотань не подавав, а також не заявляв клопотань про дослідження фактичних даних, які викладені у протоколах допиту потерпілого та свідка і які підтверджують обґрунтованість підозри.

При оцінці доводів апеляційної скарги про неправильність кваліфікації органом досудового розслідування дій підозрюваного ОСОБА_5 , колегія суддів також зазначає, що на цій стадії процесу, як слідчий суддя, так і суд апеляційної інстанції, не вправі давати доказам оцінку з точки зору достовірності, достатності та взаємозв`язку, в інший спосіб перевіряти доведеність вини чи кваліфікації дій обвинуваченого, розглядати та вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження щодо обвинуваченого по суті, і вважає, що в доданих до клопотання про обрання запобіжного заходу матеріалах наявні докази, які вказують на вчинення ОСОБА_5 кримінально-карних діянь.

Крім того, колегія суддів вважає, що, постановляючи ухвалу про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, врахував і положення ст. ст. 182, 183 КПК України, та обґрунтовано не визначив розмір застави, оскільки кримінальне правопорушення було поєднано з погрозою застосування насильства та застосуванням насильства.

При встановленні строку тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою, слідчим суддею враховано, що ОСОБА_5 13.06.2020 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, що у свою чергу свідчить про те, що слідчим суддею визначено строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою та строк дії постановленої ухвали (до 08.08.2019) відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України.

Процесуальних порушень, які б могли слугувати підставами для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

З огляду на наведене, колегія суддів доходить висновку, що підстав для задоволення апеляційної скарги не має, а ухвала слідчого судді, відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України, як законна та обґрунтована, має бути залишена без зміни.

При прийнятті рішення колегія суддів також бере до уваги положення ст. 26 КПК України, зокрема, те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та в спосіб, передбачених цим Кодексом; положення ст. 404 цього Кодексу в частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги; що під час апеляційного розгляду не встановлено фактів, які б істотно могли вплинути на висновки слідчого судді чи спростувати їх, і на такі сторона захисту не вказувала.
Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 194, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ :
Апеляційну скаргу, яку подала захисник ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 , залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15 червня 2020 року, якою щодо підозрюваного за ч. 2 ст. 189 КК України ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 08 серпня 2020 року, залишити без зміни.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною й відповідно до ч. 4 ст. 424 КПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді