Справа № 754/9664/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2020 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартоюпо матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004347 від 29.07.2020 року, відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, працюючого комірником на підприємстві «СТС Груп», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, -

ВСТАНОВИВ:

31.07.2020 року слідчий СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження № 0004347 від 29.07.2020 рокуз клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартоюпідозрюваному ОСОБА_5 .

Відповідно до клопотання слідчого та долучених до нього матеріалів СВ Деснянського Управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004347 від 29.07.2020 року, відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

30.07.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 2 ст. 121 КК України.

Слідчий, обґрунтовуючи клопотання, посилається на те, що ОСОБА_5 29.07.2020 року приблизно о 18 год. 50 хв., знаходячись у квартирі АДРЕСА_3 , на грунті раптово виниклих неприязних стосунків вступив у сварку із ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ., в ході якої у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно-небезпечні наслідки своїх дій, наніс чисельні удари руками та ногами ОСОБА_8 в різні частини тіла, в тому числі в область голови.

В результаті протиправних дій ОСОБА_5 потерпілій ОСОБА_8 спричинено тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми та забою головного мозку, внаслідок чого ІНФОРМАЦІЯ_3 настала смерть останньої.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на малолітнього свідка.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи, витяг з ЄРДР, клопотання та додатки вручено підозрюваному.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати альтернативний запобіжний захід, а саме домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив застосувати до нього альтернативний запобіжний захід.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені слідчим до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, зокрема: огляд місця події від 29.07.2020 року; показання малолітнього свідка ОСОБА_9 ; речові докази у кримінальному провадженні.

Згідно із вимогами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_5 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Так, в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_10 , яка є матір`ю підозрюваного, зазначила, що її син веде нормальний спосіб життя, постійно працює, здійснював догляд за дочкою ОСОБА_8 . Саме через поведінку останньої у них постійно виникали сварки та конфлікти.

Обставини, зазначені захисником як підстава для відмови у задоволенні клопотання, не можуть бути підставою для обрання більш м`якого запобіжного заходу або відмови у задоволенні клопотання, оскільки вони не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме ризику ухилятись від органів досудового розслідування та суду; вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Таким чином, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, ступінь суспільної небезпечності кримінального правопорушення, суворість покарання, що загрожує підозрюваному, та обставини, що характеризують його особу, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який буде доцільним й достатнім для забезпечення кримінального провадження та запобігання ризикам, передбаченим п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.183 КПК України при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, а також те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства, суд вважає за необхідне не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177-179, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартоюпо матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004347 від 29.07.2020 року за ч. 2 ст. 121 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з 21 години 00 хвилин 29 липня 2020 року.

Строк дії ухвали встановити до 24 години 00 хвилин 28 вересня 2020 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1