СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвокатів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в порядку ст.174 КПК України про скасування арешту майна,

в кримінальному провадженні №0004473 від 13.07.2020,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із вищезазначеним клопотанням в інтересах третіх осіб, щодо майна яких вжито заходи забезпечення кримінального провадження, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 17.07.2020 у справі №760/15429/20, а саме повністю скасувати арешт майна на об`єкти житлової та нежитлової нерухомості (корпуси, секції, квартири, кімнати, приміщення, гаражі, блоки), що знаходяться з адресою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування поданого клопотання з урахуванням пояснень в судовому засіданні посилається на наступне.

Так, він на сьогоднішній день представляє інтереси громадян України, які є добросовісними власниками квартир у вищезазначеному будинку. Застосування слідчим суддею арешту майна цих осіб, за його переконанням, порушує право власності останніх.

Крім того, адвокат серед підстав для скасування арешту називає перш за все незаконність його застосування.

Він стверджує, що хоча і зареєстровано певне кримінальне провадження за ознаками складу злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, за заявою ТОВ «Фінансова Компанія «Фінєвровектор», яке вважає, що вищезазначене майно протиправно було переведено у житловий фонд та один об`єкт нерухомості було поділено на декілька сотен, таким чином виведено дане майно із іпотеки, все ж таки його клієнти є добросовісними набувачами даного майна і в даному випадку можна вести мову виключно про господарсько-правові відносини, але аж ніяк ні про кримінал.

Більше того, на думку адвоката, під час вирішення клопотання сторони обвинувачення про арешт майна слідчим суддею було грубо порушено процес його розгляду. Так, наприклад, слідчий суддя, на думку адвоката не перевірив чи допитаний був суддя і секретар «підробного рішення суду», на підставі якого власне і відбулася в подальшому зміна статусу даного приміщення і зміна власників, листа від такого суду про те, що таке рішення даним складом суду і взагалі, що такої справи в суді ніколи не було, - він вважав недостатнім.

Також стверджував, що слідчий суддя повинен був перед постановленням вищезазначеної ухвали про арешт майна витребувати у прокурора оригінал «підробного рішення суду», вважаючи що він існує у вигляді окремого документа.

На питання слідчого судді, чи відома адвокату підстава накладення арешту майна, він відповів, що так, арешт накладений з метою збереження речового доказу, але все ж таки вважав, що такий арешт порушує права вже більше аніж сотні власників квартир у цьому вже житлового будинку, які є добросовісними набувачами.

З цих підстав просив скасувати арешт.

Представник заявника ТОВ «Фінансова Компанія «Фінєвровектор» адвокат ОСОБА_5 навпаки, категорично заперечував проти задоволення клопотання. Наголосив, що саме з метою збереження даного об`єкту нерухомого майна навіть в тому вигляді як він існує зараз, а це фактично не один об`єкт, а внаслідок зміни його статусу з нежитлового на житловий і відчуження на підставі підробного рішення суду сотні квартир житлового будинку, в липні 2020 року існувала необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Зі свого боку додав, що арешт накладений цілком законно. Як вбачається з тексту ухвали слідчого судді про накладення арешту на це майна були враховані обставини кримінального провадження, які повідомив як заявник, долучивши всі необхідні документи на підтвердження своєї позиції, так і ті обставини, які сторона обвинувачення встановила на час розгляду даного клопотання в суді і довела переконливість своїх доводів в судовому засіданні.

Навпаки бажання скасувати арешт вважав таким, яке призведе до подальшої чергової зміни власників вже сотен квартир даного будинку, який протиправно фактично виведений з-під іпотеки. Про жодні господарсько-правові відносини неможна вести мову, коли таке відбувається на підставі підробного рішення суду.

Саме на час встановлення всіх обставин з метою досягнення дієвості даного кримінального провадження, переконаний, що арешт не може бути на даний час скасований.

Слідчий та прокурор повідомлялися судом про дату, час та місце розгляду справи, проте в судове засідання не прибули. Їх неявка відповідно до ст.306 КПК України не перешкоджає розгляду даного питання.

Заслухавши учасників та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 17.07.2020 у справі №760/15429/20 частково задоволено клопотання сторони обвинувачення на накладено арешт на майно, а саме на об`єкти житлової та нежитлової нерухомості (корпуси, секції, квартири, кімнати, приміщення, гаражі, блоки), що знаходяться з адресою АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя зазначив, що клопотання обґрунтувалось тим, що Київською місцевою прокуратурою №9 здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0004473 від 13.07.2020 за ч.4 ст.190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Солом`янського Уп ГУ НП у м. Києві надійшла заява-повідомлення ТОВ «Фінансова Компанія «Фінєвровектор» про вчинення кримінального правопорушення.

В обґрунтування клопотання прокурор вказав, що з тексту заяви про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що 05.12.2013 між ПАТ «Авант Банк» та ТОВ «Будпромтех-1» (пізніше ТОВ «Шотлайн», припинено у 2017 році) було укладено Кредитний договір №К-Ю/13/039 (далі Кредитний договір), на підставі якого банк зобов`язався надати боржнику кредит у формі відновлюваної кредитної лінії у межах максимального ліміту заборгованості 35 000 000,00 (35 млн) грн строком по 04.12.2014.

В забезпечення виконання зобов`язань, що випливають з Кредитного договору, між ПАТ «Авант Банк» та ПАТ «Обчислювальна техніка та інформатика» було укладено Іпотечний договір №З-Ю/13/081 від 09.12.2013, посвідчений приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_6 за реєстровим №4408 та договір №1 про внесення змін від 09.01.2014, договір №2 про внесення змін від 14.04.2014, договір №3 про внесення змін від 18.12.2014, договір №4 про внесення змін від 03.12.2015 до нього.

Згідно із п.1.1 Договору іпотеки з урахуванням усіх змін та доповнень предметом іпотеки є нерухоме майно, а саме нежитлова будівля літ. А-11 загальною площею 7082,4 кв.м за адресою м. Харків, вул. Велика Панасівська, 115.

Відповідні записи були внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Банк виконав свої зобов`язання. Натомість боржник ні.

В подальшому 23.04.2019 ПАТ «Авант Банк» відступило своє право вимоги ТОВ «Файненс Компані» за вищезазначеними Кредитним договором та Договором іпотеки.

20.06.2019 між ТОВ «Файненс Компані» та ТОВ «Фінансова Компанія «Фінєвровектор» укладено договір відступлення права вимоги за вищезазначеними Кредитним договором та Договором іпотеки.

Під час досудового розслідування встановлено, що відповідно до рішення Київського районного суду м. Донецька від 21.02.2014 у справі №257/1598/14-ц, прийнятого суддею ОСОБА_7 , вищенаведений Іпотечний договір визнано недійсним, виключено запис про іпотеку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а право власності на сам предмет іпотеки визнано за ОСОБА_8 . Пізніше на підставі вищезазначеного судового рішення до Реєстру речових прав були внесені відповідні записи та зареєстровано право власності за ОСОБА_8 .

Сторона обвинувачення стверджує, що є обґрунтовані підстави вважати, що вищенаведене рішення Київського районного суду м. Донецька є підробленим, адже відомості про судову справу №257/1598/14-ц та саме рішення взагалі відсутні у Єдиному реєстрі судових рішень.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що у Павлоградському районному суді Дніпропетровської області, куди переїхав Київський районний суд м. Донецька також невідомо про вказане судове рішення та, зокрема, судову справу №257/1598/14-ц, що підтверджується листом Павлоградського районного суду Дніпропетровської області від 07.05.2019.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у 2016 році на підставі підробленого рішення Київського районного суду м. Донецька за третьою особою зареєстровано право власності при фактично чинній іпотеці Банку.

Надалі об`єкт нерухомості протиправно було передано у статутний капітал ТОВ «Рента Ріелті Буд». За цим слідували неодноразові відчуження та поділи предмета іпотеки на менш нежитлові приміщення та вчинення відповідних реєстраційних дій.

В подальшому на підставі декларацій Державної архітектурно-будівельної інспекції та висновків про можливість поділу приміщень нежитлові приміщення було перетворено на 175 квартир типу «смарт», продаж яких зараз відбувається.

Зазначений об`єкт нерухомості був визнаний речовим доказом. Саме з метою збереження речового доказу було накладено слідчим суддею арешт.

Слідчий суддя вважає, що доводи адвоката ОСОБА_3 , про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження порушує права добросовісних власників близько ста квартир в даному будинку є неспроможним, виходячи з вищеописаних подій вибуття предмета іпотеки з такової.

Також слідчий суддя критично оцінює доводи адвоката про необхідність допиту слідчим суддею судді та секретаря, чиє рішення в подальшому було відсутнє в Єдиному реєстрі судових рішень і за повідомленням самого суду такої справи в суді навіть ніколи не існувало. Оскільки відповідний лист був наявний в матеріалах клопотання про арешт такого майна і був досліджений слідчим суддею.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до абз.2 ч.10 ст.170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Оцінивши доводи, надані учасниками та докази, наявні в матеріалах клопотання в їх сукупності, слідчий суддя підстав для скасування арешту не знаходить.

На підставі викладеного та керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст виготовлено 10.12.2020