Справа № 212/5849/20
У Х В А Л А

11 серпня 2020 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , внесене в кримінальному провадженні № 0001487від 05 серпня 2020 року за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст.342 КК України про арешт майна,
ВСТАНОВИВ:
11 серпня 2020 року до Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу звернувся слідчий з вищевказаним клопотанням.
Покровським ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області внесено відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч.2 ст.342 КК України.

В ході досудового слідства 05.08.2020 року в період часу з 02-36 годин по 03-00 годин, біля буд. № 5 по вул. Електрозаводська в Покровському районі м. Кривого Рогу, було проведено огляд місця події та вилучено речові докази, автомобіль марки «Москвич 2140», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане 24.10.2019 серії НОМЕР_2 .

05 серпня 2020 року вищезазначені вилучені речі та документи, визнано постановою слідчого речовими доказами по цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до частини 1 статті 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Частиною 2 статті 171 КПК України, встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Слідчий суддя зазначає, що не зазначення третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, позбавляє суд можливості повідомити власника або володільця майна про дату та час розгляду клопотання, що є неприпустимим. Документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном також відсутні.
За правилами ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Звертаю увагу на порядок засвідчення копій документів, а саме: відповідно до пункту 5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації» (затвердженого Наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55) відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади,особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії проставляють нижче реквізиту «підпис».
При цьому, суд звертає увагу на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 11 липня 2018 р. у справі № 904/8549/17, за якою незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказами у справі і є підставою для скасування судового рішення.

В клопотанні всі копії засвідчено лише печаткою без підпису та інших реквізитів.

Таким чином, враховуючи викладене, приходжу до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
керуючись ст.ст. 171, 172, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , внесене в кримінальному провадженні № 0001487від 05 серпня 2020 року за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст.342 КК України про арешт майна - повернути прокурору.
Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1