Справа № 460/1572/18
Провадження №1-кп/944/169/20
22.09.2020 рокум.Яворів
Яворівський районний суд Львівської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, -
В провадженні Яворівського районного суду Львівської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
В судовому засіданні захисники обвинуваченого ОСОБА_6 адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 подали клопотання про призначення комплексної судово почеркознавчої та технічної експертизи документу. В обгрунтування клопотання зазначають, що при дослідженні письмових документів наданих стороною обвинувачення, зокрема ухвал апеляційного суду Львівської області про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій відносно ОСОБА_6 було встановлено, що ухвали виготовлені на аркуші паперу А4 частково друкованим, частково рукописним способом. Під час візуального огляду вбачається, що рукописний текст ухвал та підписи від імені слідчих суддів різняться між собою за зовнішнім виглядом та транскрипцією написання. Наведене свідчить про те, що ухвали заповнювались та складались різними особами, ухвали різних суддів заповненні одним почерком незважаючи на те, що ухвали виготовляли різні судді, що ставить під сумнів автентичність та законність даних ухвал. На переконання сторони захисту очевидним є той факт, що ухвали складені від імені суддів апеляційного суду Львівської області ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , зокрема їх рукописна частина виконані одним почерком незважаючи на те, що це ухвали різних суддів, при ухваленні даних рішень не дотримано таємниці нарадчої кімнати суддів у кримінальному провадженні, оскільки ухвали складені не суддею, який би мав ухвалювати дане рішення. Враховуючи наведене просять призначити у справі комплексну судову почеркознавчу та судову технічну експертизу документу, на вирішення експерта поставити ряд питань, зазначених у клопотанні, проведення такої доручити експертам Львівського НДІСЕ Міністерства юстиції України, надати експертам на дослідження оригінали ухвал слідчих суддів апеляційного суду Львівської області про надання дозволу на проведення негласних слідчий (розшукових) дій відносно ОСОБА_9 та у випадку необхідності матеріали кримінального провадження, а провадження у справі зупинити.
Обвинувачений ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав клопотання захисників.
Прокурор в судовому засіданні клопотання захисників заперечив та зазначив, що підстави для призначення експертизи відсутні, згідно вимог ст.242 КПК України експертиза призначається за клопотанням сторони кримінального провадження для з`ясування обставин, що маються значення для кримінального провадження, де чітко має бути зазначено які саме обставини зможе підтвердити чи спростувати експертиза. Питання, які ставить сторона захисту для проведення експертизи щодо того чи різними особами здійснені тексти та підписи не матиме значення та жодних правових наслідків, не існує заборони щодо залучення до технічного оформлення ухвал слідчого судді апеляційного суду з грифом секретності осіб, які мають право оформляти такі документи.
Заслухавши клопотання захисників, думку прокурора та обвинуваченого, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
В свою чергу, ч. 1 ст. 242 КПК України визначає, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Стороною захисту заявлено клопотання про призначення комплексної судово почеркознавчої та технічної експертизи ухвал слідчих суддів Апеляційного суду Львівської області про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій, однак процесуальні документи про надання дозволу на проведення НСРД не є самостійним доказом у кримінальному провадженні. Процесуальні документи, які стали підставою для проведення НСРД, не є документами у розумінні частини другої статті 99 КПК, оскільки не містять зафіксованих та зібраних оперативними підрозділами фактичних даних про протиправні діяння.
В ухвалі слідчого судді про проведення НСРД немає жодних відомостей, які можуть бути доказами у конкретному кримінальному провадженні. Ця ухвала за своєю правовою природою є процесуальною підставою для отримання доказів. Але сам доказ вона не підміняє і у доказ не трансформується. Ухвала слідчого судді про проведення НСРД повинна досліджуватися судом лише з метою оцінки допустимості доказів, отриманих в результаті НСРД. (Постанова Верховного Суду від 18.06.2020 року у справі №711/7900/17).
Враховуючи системний аналіз КПК України та вищенаведене, суд неуповноважений визнавати ухвали про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій незаконними, вказані ухвали не можуть бути предметом проведення експертизи, такі ухвали повинні досліджуватись судом в силу вимог ч. 1 ст. 89 КПК України з метою оцінки допустимості доказів, отриманих в результаті НСРД та лише в нарадчій кімнаті під час ухвалення вироку.
Таким чином, клопотання захисників обвинуваченого є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 242-244, 332 КПК України, суд,
У задоволенні клопотання захисників обвинуваченого ОСОБА_6 адвокатів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про призначення комплексної судово почеркознавчої та технічної експертизи документу у кримінальному провадженні відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1