справа №619/1728/20
провадження №1-кс/619/485/20
Ухвала
іменем України

18 травня 2020 року м. Дергачі
Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
установив:
Досудовим розслідуванням установлено, що 14.05.2020 до Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_3 , про те, що невстановлена особа знаходячись на ринку в районі залізничного вокзалу в м. Дергачі Харківської області носить з собою холодну зброю, а саме штик ніж.
В обґрунтування клопотання зазначено, що 14.05.2020 о 16 год 26 хв зі служби «102» надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що 14 травня 2020 року за адресою: м. Дергачі вул. Привокзальна, останній бачить як на Привокзальній площі один невідомий показує штик-ніж іншому невідомому чоловіку в громадському місці. У ході відпрацювання по повідомленню ОСОБА_3 на вказану ділянку місцевості було направлено наряд групи швидкого реагування та слідчо-оперативну групу, у складі слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , ст. о/у СКП Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_7 та інспектора-криміналіста СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_8 . По прибуттю на місце, а саме на відкриту ділянку місцевості поблизу торгівельних лотків ринку «Туча» що розташований по вул. Сумський шлях в м. Дергачі Харківської області, на ньому було виявлено гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , з невідомими предметом, схожим на штик-ніж у кишені, який по прибуттю приблизно 18 год 00 хв його адвоката - ОСОБА_10 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , написав заяву про добровільну видачу вище вказаного предмету. Так, 14 травня 2020 року слідчим СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 на підставі вище вказаного повідомлення та заяви гр. ОСОБА_9 проведено невідкладну слідчу дію - огляд місця події, відкритої ділянки місцевості поблизу торгівельних лотків ринку «Туча» що розташований по вул. Сумський шлях в м. Дергачі Харківської області. У ході проведення вказаної слідчої дії, за добровільною згодою власника (користувача) ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у присутності понятих та адвоката ОСОБА_10 , на вказаній ділянці місцевості, у гр. ОСОБА_9 було виявлено та вилучено: предмет зовні схожий на штик-ніж, загальною довжиною 36 см. Вказане майно є предметом злочину, та має доказове значення у кримінальному провадженні.
У судове засідання слідчий та захисник не з`явилися, надавши заяви про розгляд клопотання без їх участі, слідчий клопотання підтримує, захисник не заперечує проти його задоволення.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ст. 168 КПК України факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч. ч. 1, 5 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.
Так, 14.05.2020 проведено огляд місця події, а саме, відкритої ділянки місцевості поблизу торгівельних лотків ринку «Туча» що розташований по вул. Сумський шлях в м. Дергачі Харківської області, у ході якого у гр. ОСОБА_9 виявлено та вилучено предмет зовні схожий на штик-ніж, загальною довжиною 36 см.
Відповідно до положень ст. ст. 167-169 КПК України зазначені у клопотанні предмети є тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту вилученого майна, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя
Задовольнити клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1