ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4553/20
провадження № 1-кс/753/1222/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" березня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 за участі: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, офіційно не працюючого, з середньою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 (далі по тексту ОСОБА_4 , підозрюваний).

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001606 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.03.2020, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 09.03.2020 приблизно 10 год. 15 хв. перебували неподалік магазину «Сільпо», за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, 4, де помітили ОСОБА_8 та в цей момент у них виник злочинний умисел направлений на вчинення нападу на ОСОБА_8 з метою заволодіння його особистим майном, поєднаного з погрозами застосування насильства, що є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого.

Реалізуючи свої злочинні наміри направлені на вчинення нападу з метою заволодіння майном ОСОБА_8 , діючи за заздалегідь досягнутою домовленістю ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 відвели потерпілого за магазин «Сільпо».

Продовжуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_4 направив у сторону потерпілого ОСОБА_8 предмет схожий на пістолет та, погрожуючи ним, наказав ОСОБА_8 передати йому грошові кошти, які останній мав при собі.

Усвідомлюючи реальну загрозу своєму життю та здоров`ю, що виражалась у відкритій демонстрації предмету, що за зовнішніми ознаками був схожий на пістолет, ОСОБА_8 не чинив опору та ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_7 відкрито заволоділи належними ОСОБА_8 грошовими коштами в загальній сумі 2400 гривень.

Після чого, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , довівши свій злочинний умисел до кінця, з місця вчинення кримінального правопорушення зникли.

Клопотання обґрунтоване посиланням на існування наступних ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється; незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний підтримав захисника.

Заслухавши прокурора, захисника, підозрюваного та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, суд встановив такі обставини.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

09.03.2020 о 18-00 год. ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

10.03.2020 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.187 КК України.

Причетність підозрюваного до інкримінованого йому злочину підтверджуються достатніми на цьому етапі розслідування доказами, які містяться у матеріалах досудового розслідування, а саме:

- протоколом огляду місця події від 09.03.2020;

- протоколом допиту потерпілого;

- протоколом допиту свідка;

- протоколом огляду відеозапису;

- протоколом затримання у порядку ст. 208 КПК України;

- іншими матеріали кримінального провадження.
Обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (Ilgar Mammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Оцінюючи докази, які обґрунтовують підозру ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що остання є обґрунтованою.

Враховуючи наведене, наявні підстави вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчинені інкримінованого кримінальногоправопорушення.

У разі визнання ОСОБА_4 винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.187 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

Вивченням особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_4 проживає у м. Києві, офіційно не працює, у нього відсутні міцні соціальні і сімейні зв`язки та законне джерело доходу, раніше судимий.

Вищевказані негативні дані про особу підозрюваного та суворість можливого покарання вказують на існування ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється; незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні, ступінь яких є досить високим.

З урахуванням сукупності встановлених обставин, а саме: вагомості наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення; конкретних обставин, характеру і суспільної небезпечності інкримінованого йому злочину; суворості можливого покарання; його негативної репутації, суд дійшов до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Розмір застави має бути належним чином обґрунтовано у рішенні, яке встановлює заставу (Georgieva проти Болгарії, §§ 15 і 30-31), також має бути враховано матеріальне становище обвинуваченого (підсудного) (Hristova проти Болгарії, § 111) та його платоспроможність (Toshev проти Болгарії, §§ 69-73). За певних обставин небезпідставним також буде взяття до уваги суми збитку, що ставиться йому в провину (Mangouras проти Іспанії [ВП], §§ 81 та 92).

Про наявність ризиків, передбачених у п.1, п.3 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, свідчать відомості про особу підозрюваного, а також обставини та спосіб вчинення кримінального правопорушення, ступінь тяжкості злочину, який відносяться до категорії тяжких злочинів, що дає підстави зробити обґрунтоване припущення, що підозрюваний може скоїти новий злочин чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, або ухилитись від явки до слідчого та суду чи незаконно впливати на свідків та потерпілого, тому вважаю за можливе застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

В якості альтернативи тримання під вартою суд визначає заставу в межах, встановлених процесуальним законом для тяжких злочинів.

На підставі викладеного, керуючись статтями 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 18 год. 00 хв. 09.03.2020.
Дія ухвали про тримання під вартою закінчується 07.05.2020.

У разі внесення застави в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 63 060 гривень, на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти.

З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_4 зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду.

На строк до 07. 05. 2020 покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 2.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1