Справа № 459/1662/20
Провадження № 1-кс/459/624/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2020 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області Новосад М.Д., з участю секретаря Козак І.Я.,

розглянувши клопотання слідчого Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області Бойчук П.Т., погодженого прокурором Червоноградської місцевої прокуратури Ліцман М. про арешт майна у кримінальному провадженні №0000459 від 10.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

15.06.2020 слідчий звернувся до суду з даним клопотанням. В його обґрунтування послався на те, що досудовим розслідуванням встановлено 07.06.2020 року близько 19 години 00 хвилин, невідома особа, знаходячись за адресою АДРЕСА_1 , таємно, шляхом вільного доступу, викрала мобільний телефон громадянки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сума завданих збитків встановлюється. 12 червня 2020 року на підставі заяви громадянина ОСОБА_2 , було проведено огляд місця події, а саме службового кабінету №47 Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області, в ході якого було вилучено мобільний телефон марки TECNO POP 2F з кришкою фіолетового кольору, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 . Вказав, що даний мобільний телефон належить громадянці ОСОБА_1 .. 12 червня 2020 року постановою слідчого вилучений мобільний телефон було визнано речовим доказом, оскільки він має вагоме значення для доведення в подальшому вини ОСОБА_2 , а тому на даному етапі досудового розслідування виникли підстави для накладення арешту на вилучене майно.

Слідчий подав письмову заяву про розгляд клопотання у його відсутності.

Оглянувши матеріали клопотання, встановлено наступне.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000459 від 10.06.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

У положенні ст.132 КПК України зазначено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до положень ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на майно щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно із ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно із ч.2 ст.100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Матеріали клопотання містять лише витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань та протокол огляду місця події, з якого неможливо встановити яка саме подія відбулась у службовому кабінеті №47 Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області.

Слідчим не додано жодних процесуальних документів про факт вчинення злочину, зокрема заяви про вчинення кримінального правопорушення та протокол допиту потерпілого.

Також слідчим не надано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна.

Слідчим у клопотанні вказано, що вилучений телефон належить ОСОБА_1 , однак не вказано статус цієї особи та не вказано засоби зв`язку для можливості її виклику як власника майна для розгляду клопотання.

Крім того, слідчим не доведено наявність обставин, які підтверджують, що незастосування арешту майна призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, тобто ризиків, передбачених абзацом 2 ч.1 ст.170 КПК України.

Згідно із ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У випадку ймовірного майбутнього існування ризиків приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна, слідчий чи прокурор не позбавлені можливості клопотати про арешт майна. Строк такого звернення в часі не обмежений, оскільки чинні процесуальні норми передбачають невідкладний строк звернення із клопотанням про арешт лише щодо тимчасово вилученого майна, а не будь-якого іншого.

Враховуючи вище наведене, відсутні правові підстави для задоволення заявленого клопотання, оскільки слідчим не доведено необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Керуючись ст. 2,7,100, 131-132, 167,168,170, 171, 172, 372, 376 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання слідчого Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області Бойчука П.Т. про арешт майна у кримінальному провадженні №0000459 від 10.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом 5-ти діб з часу її проголошення.

Повний текст ухвали складено 16.06.2020.

Слідчий суддя: М. Д. Новосад