справа №619/3279/20
провадження №1-кс/619/670/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2020 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000767 від 02.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
07.07.2020 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000767 від 02.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що під час огляду місця ДТП від 01.07.2020 проведеного за адресою: Харківська область, Дергачівський район с. Двурічний Кут, на автодорозі Харків Охтирка по вул. Сумський Шлях 25, було виявлено та вилучено: автомобіль «ВАЗ» модель «21110» 2002 року випуску з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , номер кузова транспортного засобу НОМЕР_2 .

Відповідно до положень ст. 167-169 КПК України вилучений під час огляду місця ДТП від 01.07.2020 року: автомобіль «ВАЗ» модель «21110» 2002 року випуску з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , номер кузова транспортного засобу НОМЕР_2 , є тимчасово вилученим майном.

В ході досудового розслідування встановлено, що 01.07.2020 року, ОСОБА_5 , керуючи транспортним засобом «ВАЗ» модель «21110» 2002 року випуску з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , номер кузова транспортного засобу НОМЕР_2 , допустив наїзд на пішохода ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , якого з місця ДТП ШМД Бригада № «1306» з діагнозом: ЗЧМТ,СГМ, закрита травма грудної клітини, тупа травма живота було доставлено до 4 ї лікарні міста Харкова.

Встановлено, що ОСОБА_5 є фактичним користувачем вказаного транспортного засобу, оскільки саме він керував транспортним засобом «ВАЗ» модель «21110» 2002 року випуску з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , номер кузова транспортного засобу НОМЕР_2 , маючи при собі свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії та номером « НОМЕР_3 » на момент ДТП 01.07.2020 відповідно до пояснень ОСОБА_5 .

Також встановлено, що згідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль «ВАЗ» модель «21110» 2002 року випуску з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , номер кузова транспортного засобу НОМЕР_2 , транспортний засіб фактично належить ОСОБА_7 .

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення слідчим СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області внесено до ЄРДР за №0000767 від 02.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст .286 КК України.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив клопотання розглядати у його відсутність та без застосування технічних засобів.

Власник майна ОСОБА_5 не заперечував проти задоволення клопотання, просив передати йому на відповідальне зберігання автомобіль «ВАЗ - 21110» державний номер НОМЕР_1 , за місцем проживання адресою: АДРЕСА_2 . Справу розглядати у його відсутність, без фіксації технічними засобами.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України суд вважає за можливе слухати справу без фіксування технічними засобами.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.

Як вбачається з клопотання відомості про вчинене кримінальне правопорушення слідчим Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області внесено до ЄРДР за №0000767 від 02.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000767 від 02.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, яке було вилучене 01.07.2020 року, в ході огляду місця ДТП проведеного за адресою: АДРЕСА_3 , а саме: автомобіль «ВАЗ» модель «21110» 2002 року випуску з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , номер кузова транспортного засобу НОМЕР_2 з забороною відчуження та передати на відповідальне зберігання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1