справа № 208/377/20
№ провадження 1-кс/208/249/20
УХВАЛА
Іменем України

31 січня 2020 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Дніпродзержинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого, погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 ч. 2 ст. 309 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська Дніпропетровської області, українець, громадянин України, маючий професійно-технічну освіту, офіційно не працевлаштований, розлучений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , згідно ст.89 раніше не судимий, -

встановив:

Слідчий звернувся до суду вищезазначеним клопотанням, пославшись на те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєні тяжкого злочину, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; може продовжити злочинну діяльність або вчинити новий злочин.

В судовому засіданні слідчий підтримав своє клопотання, просив застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити з підстав, наведених у його мотивувальній частині. Зазначив, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків.

Підозрюваний в судовому засіданні просив відмовити в застосуванні відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 також просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановлені під час досудового розслідування дату і час, в невстановленому під час досудового розслідування місці, маючи умисел спрямований на незаконне придбання без мети збуту наркотичного засобу «канабіс», розуміючи та усвідомлюючи в повній мірі протиправність та караність своїх дій, в порушення Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 15.02.1995 р. №60/95-ВР із змінами та доповненнями, незаконно придбав у невстановлений слідством спосіб невстановлену кількість наркотичного засобу «канабіс» без мети збуту.

Продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , незаконно придбавши у невстановлені під час досудового розслідування дату, час і місці, у невстановленої під час досудового розслідування спосіб, наркотичний засіб «канабіс», у невстановлені під час досудового розслідування дату і час переніс їх до місця свого мешкання, а саме до адреси: АДРЕСА_1 , де почав незаконно зберігати вищевказаний наркотичний засіб без мети збуту до моменту їх вилучення, а саме до проведення санкціонованого обшуку за вказаною адресою.

В ході проведення вказаного обшуку 29 січня 2020 року, в період часу з 06.10 год. до 07.25 год., співробітниками Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області за місцем проживання ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено до Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області подрібнену речовину рослинного походження масою 695,954 г та верхівкові частини рослини зеленого кольору масою 3,645 г, які є канабісом, який відноситься до особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено, маса канабісу в перерахунку на висушену речовину становить 614,527 г, 2,140 г відповідно, всього складає 616,667 г, що відповідно до Таблиці невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, що знаходяться у незаконному обігу, затвердженої Наказом Міністерства охорони здоров`я України №188 від 01.08.2000, становить великі розміри наркотичного засобу.

29 січня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а саме у незаконному придбанні, зберіганні та носінні бойових припасів без передбаченого законом дозволу, та ч. 2 ст. 309 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні наркотичного засобу у великих розмірах без мети збуту.

Стаття 5 Конвенції про захист прав людини та основних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканність.

В силу ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з досліджених судом матеріалів кримінального провадження, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом обшуку за адресою АДРЕСА_1 від 29.01.2020; висновком експерта № 19/104-7/1/106 від 29.01.2020; висновком експерта № 19/104-8/562 від 29.01.2020; допитами свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8

Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість обвинувачення або підозри самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення або підозра у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Щодо визначення виду запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що згідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України, передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ч. 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Європейський суд з прав людини неодноразово, в тому числі у його рішенні від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України», рішенні від 29.09.2011 року у справі «Третьяков проти України», рішенні від 06.11.2008 року у справі «Єлоєв проти України» зазначав, що тримання особи під вартою у кожному випадку повинне мати безсумнівне обґрунтування, а також що за будь-яких обставин суд зобов`язаний розглянути можливість застосування менш обтяжливих альтернативних запобіжних заходів.

Враховуючи характеризуючи данні підозрюваного, його процесуальну поведінку в межах кримінального провадження, його соціальні зв`язки, обґрунтованість підозри, часткове підтвердження заявлених ризиків, також враховує і можливе покарання особи, у разі доведеності вини ОСОБА_5 , а тому враховуючи співрозмірність мети застосування запобіжного заходу, та даних особи підозрюваного, тяжкість злочину у вчиненні якого він підозрюється, можливі наслідки та вид покарання, у разі доведеності його вини у вчиненні даного кримінального провадження, за ознаками ч. 4 ст. 187 КК України, слідчий суддя вважає, що прокурором та слідчим не доведено, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить його належної процесуальної поведінки, до особи яка на час розгляду клопотання має офіційне місце реєстрації та місце проживання, працює, але не офіційно, який не ухиляється від органів досудового розслідування.

Виходячи з мети застосування запобіжного заходу, як виключення ризиків передбачених ст. 177 КПК України, то відповідним до застосування є вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який за своєю складовою є таким, що забезпечить виключення ризиків заявлених слідчим та підтриманих прокурором, як підстави для застосування саме виключного запобіжного заходу.

Так, згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

З урахуванням викладеного, необхідним та достатнім для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту з покладенням на нього обов`язку відповідно до вимог ст. 194 КПК України.

Враховуючи вищезазначене та керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 194 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська Дніпропетровської області, українець, громадянин України, маючий професійно-технічну освіту, офіційно не працевлаштований, розлучений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , згідно ст.89 раніше не судимий, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово за адресою: АДРЕСА_1 .

Строк застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту встановити строком до 23.03.2020 року, включно.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язку:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою, залежно від стадії даного кримінального провадження;

- не відлучатися із населеного пункту АДРЕСА_1 в якому він зареєстрований, та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування свідками по даному кримінальному провадженню, окрім як під час здійснення слідчих дій органом досудового розслідування та/або прокурором, та під час розгляду кримінального провадження слідчим суддею та/або судом.

В іншій частині клопотання, відмовити.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1