Справа № 139/772/19
Провадження №11-кп/801/71/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 березня 2020 року м. Вінниця

Колегія суддів Вінницького апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 та ОСОБА_4

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянула у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0000089 за апеляційною скаргою обвинуваченої ОСОБА_6 на вирок Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області від 02.10.2019, яким засуджено

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Вінниця, зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 , не працюючу, раніше не судиму,

- за ч. 2 ст. 194 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком 3 роки.
На підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування призначеного покарання з іспитовим строком 1 рік 6 місяців, покладено обов`язки, передбачені п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 76 КК України.
Стягнуто процесуальні витрати.

Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судом першої інстанції обставини.
Згідно вироку суду, ОСОБА_6 з 06.05.2019 тимчасово проживала за адресою: АДРЕСА_2 , що на праві власності належить ОСОБА_7 .
12.05.2019 близько 06:30 год. ОСОБА_6 , знаходячись в середині даного будинку, вирішила вчинити підпал зазначеного будинку під час того, коли в ньому перебували у сплячому стані: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та її малолітня дитина ОСОБА_9 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на пошкодження та знищення чужого майна, через неприязні відносини та з метою помсти ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переодягнувшись в інший одяг, шляхом застосування джерела вогню, а саме, за допомогою сірників, підпалила дитячі речі, що знаходились в веранді будинку, чим спричинила пожежу, після чого через вхідні двері покинула будинок та зникла в невідомому напрямку.
У результаті протиправних дій ОСОБА_6 , будинок та речі, що знаходились у середині будинку, були охоплені полум`ям, пошкоджені та знищені в наслідок пожежі.
Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 58 від 06.08.2019 розмір майнової шкоди заподіяної власнику житлового будинку по АДРЕСА_2 становить 115 739, 12 грн.

Вимоги апеляційних скарг і узагальнені доводи осіб, які їх подали.
В апеляційній скарзі обвинувачена ОСОБА_6 просить скасувати вирок суду та закрити кримінальне провадження згідно п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 284 КПК України (тобто, з підстав відсутності в діяннях особи складу кримінального правопорушення або не встановлення достатніх доказів для доведення винуватості особи в суді і вичерпання можливості їх отримання).
Апеляційну скаргу мотивує тим, що при ухваленні обвинувального вироку суд першої інстанції допустив однобічність судового слідства, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи та не виконав вимоги ст. 370 КПК України щодо законності, вмотивованості та обґрунтованості судового рішення.
Обвинувачена звертає увагу, що вину не визнавала, доказів на підтвердження протилежного не встановлено. На час підпалу у будинку її не було, як і не було там її дитини, яку раніше тимчасово передали іншій особі через конфлікт із ОСОБА_7 .
Зазначає, що під час проведеного із нею слідчого експерименту 15.05.2019 вона стояла та нічого не показувала, що може свідчити про її вину. Протокол проведення слідчого експерименту вважає недопустимим доказом, оскільки експертиза пристрою, на який проводився відеозапис, не здійснювалась. Також звертає увагу, що під час слідчої дії був відсутній захисник.
Потерпіла ОСОБА_7 та свідки ОСОБА_10 і ОСОБА_11 не були безпосередніми свідками підпалу, а тому не вказали, що саме вона це зробила. На думку обвинуваченої, інші докази також не доводять її вину у вчиненні інкримінованого злочину.

Позиції учасників судового провадження.
Обвинувачена ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, хоча повідомлена про дату призначення справи до розгляду.
Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи в межах апеляційної скарги та обговоривши її доводи, колегія суддів дійшла наступного.

Мотиви Суду.
Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Згідно ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.
На думку колегії суддів, висновок суду про винуватість обвинуваченої ОСОБА_6 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, обґрунтований та базується на сукупності досліджених у судовому засіданні доказах, вірно викладених в оскаржуваному вироку, а саме:
- показаннями потерпілої ОСОБА_7 , свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ;
- протоколом огляду місця події та фототаблицею до нього, згідно яких працівниками поліції зафіксовано факт підпалу житлового будинку ОСОБА_7 ;
- актом про пожежу від 12.05.2019 та звітом про пожежу, згідно яких причиною пожежі у житловому будинку ОСОБА_7 був саме підпал;
- протоколом проведення слідчого експерименту від 15.05.2019 та відеозаписом до нього, згідно яких ОСОБА_6 розповіла про обставини вчинення нею підпалу;
- висновком експерта № 18 від 04.06.2019, згідно якого причиною виникнення пожежі у житловому будинку було занесення відкритого джерела запалювання на горючі матеріали.
У відповідності до вимог ч. 3 ст. 404 КПК України за клопотанням учасників судового провадження суд апеляційної інстанції зобов`язаний повторно дослідити обставини, встановлені під час кримінального провадження, за умови, що вони досліджені судом першої інстанції не повністю або з порушеннями, та може дослідити докази, які не досліджувались судом першої інстанції, виключно, якщо про дослідження таких доказів учасники судового провадження заявляли клопотання під час розгляду в суді першої інстанції або якщо вони стали відомі після ухвалення судового рішення, що оскаржується.
Оскільки обвинувачена ОСОБА_6 таких клопотань у своїй апеляційній скарзі не заявляла, Суд повторно докази не досліджує.
Допитана судом першої інстанції потерпіла ОСОБА_7 зазначила, що робила обвинуваченій зауваження через неналежний догляд за її малолітньою дитиною та казала, що її можуть забрати. Уранці 12.03.2019 близько 07.30 год. вона почула, як ОСОБА_6 прикинулась та пішла на перший поверх будинку у кухню для того, щоб приготувати їжу, однак потім почула тріскіт та побачила пожежу.
Як убачається із матеріалів кримінального провадження, обвинувачена ОСОБА_6 під час проведення слідчого експерименту від 15.05.2019 відтворила обставини скоєного підпалу та його мотиви, що підтвердили у суді першої інстанції двоє понятих.
Відповідно до ч. 2 ст. 240 КПК України під час проведення слідчого експерименту можуть проводитися вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складатися плани і схеми, виготовлятися графічні зображення, відбитки та зліпки, які додаються до протоколу.
На думку Суду, дана слідча дії була проведена згідно правил ст. 240 КПК України та оформлена належним чином із зазначенням технічного засобу, що використовувався для відеофіксації. Необхідність проведення експертизи технічного пристрою для врахування такого доказу не передбачена, а факт відкриття стороні захисту результатів слідчого експерименту апелянтом не оспорюється.
Згідно ст. 87 КПК України:
1. Недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.
2. Суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема, такі діяння:
1) здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу або з порушенням його суттєвих умов;
2) отримання доказів внаслідок катування, жорстокого, нелюдського або такого, що принижує гідність особи, поводження або погрози застосування такого поводження;
3) порушення права особи на захист;
4) отримання показань чи пояснень від особи, яка не була повідомлена про своє право відмовитися від давання показань та не відповідати на запитання, або їх отримання з порушенням цього права;
5) порушення права на перехресний допит.
Колегія суддів вважає протокол слідчого експерименту від 15.05.2019 допустимим доказом, оскільки під час слідчої дії не було допущено істотних порушень прав та свобод людини, передбачених ст. 87 КПК України.
Що стосується апеляційної скарги в частині порушення права обвинуваченої на захист під час досудового розслідування кримінального провадження Суд зазначає, що випадки обов`язкової участі захисника передбачені ст. 52 КПК України.
Так, згідно ст. 52 КПК України обов`язкове залучення захисника здійснюється лише щодо особливо тяжких злочинів або за наявності інших обставин (психічних, фізичних вад тощо). Водночас злочин за ч. 2 ст. 194 КПК України відноситься до категорії тяжких, а існування інших обставин, які б підтвердили необхідність участі адвоката ОСОБА_6 не доведено.
З огляду на вказане, слідчі дії за участю ОСОБА_6 могли проводитись без обов`язкової участі адвоката, а тому це дозволяє використовувати зібрані докази під час досудового розслідування та враховувати їх під час постановлення вироку.
Наявність чи відсутність у будинку малолітньої дитини обвинуваченої на момент підпалу не впливає на кваліфікацію дій ОСОБА_6 .
В апеляційній скарзі не наведено обґрунтованих підстав для закриття кримінального провадження, оскільки судом першої інстанції було встановлено як подію кримінального правопорушення, так і його склад.
Тому колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу обвинуваченої без задоволення, а вирок суду першої інстанції - без змін.
Враховуючи наведене, керуючись ст. ст. 405, 407, 419 КПК України, колегія суддів
у х в а л и л а :
апеляційну скаргу обвинуваченої ОСОБА_6 залишити без задоволення, а вирок Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області від 02.10.2019 щодо ОСОБА_6 без змін.

Відповідно до ч. 4 ст. 532 КПК України судові рішення апеляційної інстанції набирають законної сили з моменту проголошення.
Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4