Справа № 548/55/20
Провадження №1-кс/548/37/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.01.2020 року м. Хорол
Слідчий суддя Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засіданняОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшогослідчого СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Хорольського відділу Лубенської місцевої прокуратури ОСОБА_4 звернулася в суд з клопотанням про арешт майна.

В клопотанні вказувала, що 11.01.2020 року під час огляду в порядку ст.233 ч.3 КПК України території біля перукарні «Шарм», яка розташована за адресою м.Хорол Полтавській області,вул. 8-го Березня в Касіменка Олега Олександровича було вилучено предмет зовні схожий на ніж.

Відомості за вказаним фактом СВ Хорольського ВП внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато розслідування у кримінальному провадженні № 0000035 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Як вказує слідчий з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження речових доказів у кримінальному провадженні, є потреба накладення арешту на предмет зовні схожий на ніж, в зв`язку з чим вонаі звернулася до суду з даним клопотанням.
Старший слідчий СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, направила письмову заяву про розгляд клопотання за її відсутності, клопотання підтримала повністю та прохала його задовольнити.
Володілець майна ОСОБА_5 , щодо якого є клопотання про арешт, а саме предмету зовні схожого на ніж,в судове засідання не з`явився подав заяву про розгляд справи за його відсутності та вказав що не заперечує проти арешту майна.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя з`ясувавши позицію слідчого та володільця майна, дослідивши матеріали клопотання, належно оцінивши наявні докази приходить до висновку, що дане клопотання підлягає до повногозадоволення з наступних підстав.

Органом досудового розслідування встановлено, що 11.01.2020 року під час огляду в порядку ст.233 ч.3 КПК України території біля перукарні «Шарм», яка розташована за адресою м.Хорол Полтавській області, вул. 8-го березня в ОСОБА_5 в присутності понятих було вилучено та направлено на тимчасове зберігання до Хорольського ВП ГУНП в Полтавській областіпредмет зовні схожий на ніж.

Відомості за вказаним фактом СВ Хорольського ВП внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато розслідування у кримінальному провадженні № 0000035 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Вказаний вилучений предмет зовні схожий на ніж належить ОСОБА_5 , як пояснив останній.

11.01.2020 року за постановою слідчого предмет зовні схожий на ніж,який вилучений в ході огляду місця подіївизнано речовим доказом по кримінальному провадженню № 0000035 від 11.01.2020 року та переданий на зберігання до кімнати речових доказів Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Тобто відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, метою арешту в даному випадку є забезпечення збереження речових доказів, а підставою відповідність вилученого майна критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до п.1,2,5,6 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд врахував:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000035 від 11.01.2020 року встановлені обставини, які вказують на те, що виданий 11.01.2020 року предмет зовні схожий на ніж, є таким, що зберіг на собі сліди злочину і відповідно до ст. 98 КПК України виступає речовим доказом у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя дослідив зазначені в клопотанні слідчого обставини та дійшов обґрунтованого висновку, про те, що накладення арешту на предмет зовні схожий на ніж є необхідним тимчасовим заходом, оскільки постановою слідчого від 11.01.2020 року його визнано речовим доказом в кримінальному провадженні, як такий, що зберіг на собі сліди злочину, в зв`язку з чим з метою виконання вимог процесуального забезпечення ідентифікації, виявлення, фіксування слідів діяння, що містять ознаки злочину, передбаченого ч. 2ст. 263КК України, з метою заборони відчуження майна, є підстави накласти арешт на відповідне майно.

Арешт майна, з підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною підставою для арешту такого майна (та на відміну від забезпечення цивільного позову та можливої конфіскації майна, як окремих правових підстав) не вимагає оголошення підозри в кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Приймаючи рішення про арешт майна слідчий суддя виходить з того, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту цього майна може призвести до його зникнення, реалізації або настання інших наслідків, які можуть перешкодити забезпеченню процесуальних рішень по кримінальному провадженню, оскільки зазначена у клопотанні предмет зовні схожий на ніж, відповідає критеріям зазначеним у ст.98 КПК України.
Таким чином, враховуючи, що клопотання слідчого відповідає вимогам ст.171 КПК України, а вказаний в ньому предмет зовні схожий на ніжвідповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст.98 КПК України, то на вказане майно слід накласти арешт.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 170-173 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Задовольнити клопотання старшогослідчого СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна.

Накласти арешт на майно предмет зовні схожий на ніж,яким володіє ОСОБА_5 , який є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, відчуження, для забезпечення збереження з позбавленням права розпоряджання та використання, який буде зберігатися в кімнаті речових доказів Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області, що за адресою м.Хорол, вул. Незалежності, 80 до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Виконання ухвали про арешт майна покласти на старшогослідчого СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 .
Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя Хорольського районного

суду Полтавської області: ОСОБА_1