Справа № 362/7160/19
Провадження № 1-кп/362/543/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 грудня 2019 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Василькові кримінальне провадження №0001513 від 31.10.2019 року за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Сухумі, Абхазія, грузина, громадянина України, що має середню освіту, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

04.12.2019 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшло кримінальне провадження, внесене в ЄРДР за №0001513 від 31.10.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 утримується під вартою відповідно до ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 13.11.2019 року, строк тримання обвинуваченого під вартою закінчується 11.01.2020 року.

21.12.2019 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , через наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор просив обрати на час судового розгляду запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 у виді тримання під вартою, враховуючи тяжкість висунутого обвинувачення та те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України та встановлені при обранні запобіжного заходу не відпали та продовжують існувати, а більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Захисник ОСОБА_5 , підтриманий обвинуваченим, щодо заявленого клопотання прокурора заперечили, просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Вислухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта ,чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк , що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або продовжити злочину діяльність. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, має бути враховано тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу обвинуваченого та розмір заподіяної ним майнової шкоди.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Згідно ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Суд вважає за доцільне обрати на час судового розгляду обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки обвинувачення йому пред`явлено у вчиненні злочину середньої тяжкості, ризики неявки обвинуваченого до суду та вчинення ним нових злочинів залишилися, тому застосування більш м`ягкого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки.

Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою обгрунтоване, оскільки на даний час ризики та обставини, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які були підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого, не змінилися та продовжують існувати.

Суд також враховує те, що будь-які дані, які б свідчили про неможливість тримання ОСОБА_4 під вартою, сторонами кримінального провадження суду не надавалися.

Згідно вимог ч.3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п.п.2 і 4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Статтею 194 КПК України визначено, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, визначених у вказаній статті, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Відповідно до ч.8 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору

Тому, суд приходить до висновку про необхідність обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, визначивши йому розмір застави в розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави, у разі її сплати, сприятиме належному виконанню обв`язків обвинуваченим.

Відповідно до Рішення Конституційного суду України №4р-2019 від 13 червня 2019 року, дана ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду.

Керуючись ст.ст. 314-316, 371-372 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід на час судового розгляду справи у виді тримання під вартою в Державній установі "Київський слідчий ізолятор" на 60 днів до 24.02.2020 року, включно.

В силу вимог ст.ст.182, 183 КПК України визначити розмір застави ОСОБА_4 в розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 115260 грн.

У разі внесення застави, на ОСОБА_4 покласти обов`язки, передбачені п.п.1, 2, 3, 4, 8 ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати до суду, прокурора за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає ( АДРЕСА_2 ), без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками по справі;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Згідно з ч.7 ст.182 КПК України обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області (код одтримувача (ЄДРПОУ): 26268119, р/р: UA5018661, Банк отримувача (ГУДКСУ): Держказначейська служба України, м.Київ).

Відповідно до ч.3, 8 ст.182, ч.5 ст.194 КПК України, обвинуваченому роз`яснити обов`язки і наслідки їх невиконання, а саме у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її проголошення

Суддя ОСОБА_1