У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , з участю помічника судді ОСОБА_2 ,яка виконує обов`язки секретаря судового засідання, прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 ,захисника ОСОБА_5 ,розглянувши клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця м.Запоріжжя,громадянина України,з середньою освітою, до затримання офіційно не працював, проживав та зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ,раніше судимого

якому оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, що передбачене ч.2 ст.186 КК України по матеріалам досудового розслідування за № 0001711 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань від 26.06.2020 року,-

В С Т А Н О В И Л А:

Слідчий СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_7 ,звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 ,якому оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення,що передбачене ч.2 ст.186 КК України.

В клопотанні зазначив,що раніше неодноразово судимий ОСОБА_4 підозрюється у тому,що 25.06.2020 р. приблизно о 23.00 год.,діючи умисно,з корисливих мотивів,повторно,біля будинку № 6 по вул.Цитрусовій в м.Запоріжжі,відкрито викрав майно потерпілого ОСОБА_8 із застосуванням насильства,яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого,чим заподіяв йому матеріальну шкоду на загальну суму 972 гр..

Слідчий просить про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою з посиланням на те,що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні корисливих злочинів,раніше був судимий та наразі перебуває під кримінальним переслідуванням в інших кримінальних провадженнях,не працює ,не має зрозумілого джерела доходів та стійких соціальних зв`язків.У відсутність запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою підозрюваний може продовжити злочинну діяльність,а також переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

В суді слідчий підтримав доводи клопотання, просить про його задоволення з викладених вище підстав.

Прокурор вважає,що клопотання підлягає задоволенню з тих самих мотивів,на які посилається слідчий.

Підозрюваний при розгляді клопотання зауважив,що він має постійне місце проживання,батьків,підробляв випадковими заробітками,потребує лікування,злочину,у якому його підозрюють,не вчиняв.

Захисник вважає,що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного достатнім буде обрання менш суворого запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників процесу, перевіривши їхні доводи матеріалами справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ст.29 Конституції України,ніхто не може бути арештований або утримуватися під вартою інакше як за мотивованим рішенням суду і лише на підставах та в порядку,встановлених законом.

Відповідно до положень ст. ст. 132, 183 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

За змістом ст. 178 КПК України,при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує особі, у разі визнання її винуватою, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів у випадках їхнього попереднього застосування.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із змісту наведених норм випливає, що завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню, а при обранні того чи іншого запобіжного заходу, достатнього і необхідного у кожному конкретному випадку, крім тяжкості звинувачення, необхідно враховувати сукупність перелічених в законі обставин.

З наданих суду разом з клопотанням матеріалів суд встановив наступне.

26.06.2020 р.до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001711 внесено відомості про почате досудове розслідування за фактом відкритого викрадення майна ОСОБА_8

26.06.2020 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину,передбаченого ч.2 ст.186 КК України та затримано в порядку ст..208 КПК України.

Обгрунтованість підозри відносно ОСОБА_4 .Юпро що свідчить зміст наданих до клопотання протоколів слідчих та процесуальних дій,узгоджується з узагальнюючим визначенням цього поняття,сформульованим у правових позиціях Європейського Суду,зокрема,у рішенні «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.04.2011р.,за змістом якого термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або обставин,які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому,що особа могла вчинити це правопорушення.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного,слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри, а також відомості про його особу: підозрюваний раніше судимий та повторно вчинив корисливий злочин,не працює,зрозумілих джерел доходів не має,відносно нього є інші кримінальні провадження.
Наявність судимості за корисливий злочин,вчинення злочину повторно,відсутність постійного та зрозумілого джерела доходів у ОСОБА_4 у достатньому розмірі для забезпечення мінімально необхідних потреб вказує на існування ризику можливого продовження підозрюваним злочинної діяльності.
З урахуванням встановлених обставин,тяжкість злочину,в якому підозрюється особа,відсутність належних висновків після попереднього засудження,причетність до іншого кримінального правопорушення свідчить про суспільну небезпечність цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку,тому є високим ризик втечі підозрюваного від правосуддя з метою уникнути можливо покарання,продовження злочинної діяльності, запобігти яким,обравши менш суворий запобіжний захід,ніж тримання під вартою,вочевидь неможливо.
Слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини,а також практику Європейського суду з прав людини,згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Водночас,Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював і те,що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Зважаючи на суспільний інтерес,який,з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи мету застосування запобіжних заходів, доведеність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, розцінюючи зазначені ризики як реальні та такі, що виправдовують обмеження свободи фізичної особи, слідчий суддя з урахуванням викладеного обирає відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Слід зауважити, що обрання запобіжних заходів у вигляді особистого зобов`язання, домашнього арешту неможливе, враховуючи встановлені судом характеристики особи та тяжкість злочину, у вчиненні яких підозрюється особа, а наявність у підозрюваного батьків та постійного місця проживання,як і стан здоров`я,на який скаржився ОСОБА_4 ,не утримали його від вчинення протиправних дій,у яких він підозрюється.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України,при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою,слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави,достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків,передбачених цим Кодексом.

За змістом ч.4,5 ст.182 КПК України,розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення,майнового та сімейного стану підозрюваного,інших даних про його особу та ризиків,передбачених ст.177 цього Кодексу,щодо особи,підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину - від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб,який встановлюється на 1 січня поточного року.

Враховуючи ,що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину,наявні високі ризики його втечі,продовження злочинної діяльності, розмір застави слідчий суддя визначає в сумі 168 160 гр.(80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб,який встановлюється на 1 січня поточного року 2102 гр.),що є необхідним та достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків,передбачених цим Кодексом.

Керуючись ст.177,179,180,181,182,183,184,193,196,206,208 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И Л А :

Клопотання задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 ,підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів з часу фактичного затримання з 23.10 годин 25.06.2020 року до 24.08.2020 р.включно.

Ухвалу для виконання направити уповноваженій службовій особі Запорізького СІЗО, вручити копію ухвали підозрюваному,захиснику та прокурору.

Визначити розмір застави в сумі 168 160 гривень.

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок отримувача 1205 код отримувача (код за ЄДРПОУ)26316700 банк отримувача ДКСУ, м.Київ код банку отримувача (МФО)820172 призначення платежу застава за ОСОБА_4 по кримінальному провадженню № 0001711 ,Шевченківський районний суд м.Запоріжжя.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора та суду із визначеною ними періодичністю; не відлучатись з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти прокурора, слідчого чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1