Справа № 461/4588/20
Провадження № 1-кс/461/3842/20
УХВАЛА
про застосування запобіжного заходу

11.06.2020 року, слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :

старший слідчий ВРЗСТ СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні №00000517 від 24.12.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, за погодженням із прокурором другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання обвинувачення управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням прокуратури Львівської області ОСОБА_7 про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою місця проживання: АДРЕСА_1 , строком на 2 місяці та покласти на підозрюваного додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

В обґрунтування поданого клопотання покликається на те, що 09.06.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, тобто даний злочин відноситься до категорії тяжких злочинів. Зважаючи на ризики, передбачені ст. 177 КПК України, встановлені у даному кримінальному провадженні, а саме має змогу переховуватися від органів досудового розслідування, шкоду потерпілим не відшкодував, вину у вчинені кримінального правопорушення не визнає, має можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 вимоги клопотання підтримали з підстав, викладених у фабулі клопотання, просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні проти обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту заперечили. Зокрема зазначили, що органом досудового розслідування не доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає до часткового задоволення, виходячи з наступних міркувань.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №00000517, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

09 червня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом огляду місця події від 23.12.2019;

-показаннями свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_8 ;

-висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_9 ;

-висновком транспортно-трасологічної експертизи;

-висновком судової автотехнічної експертизи, відповідно до якої причиною настання дорожньо-транспортної пригоди стало порушення водієм ОСОБА_5 Правил дорожнього руху України.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому кримінальному провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, а злочин, передбачений ч.2 ст.286 КК України є тяжким злочином у розумінні ст. 12 КК України, санкцією якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років.

При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов до висновків, що наявні наступні обставини:

1.наявні докази вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими;

2.у разі визнання винуватим, ОСОБА_5 загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років;

3.вік, рід занять та соціальні зв`язки підозрюваного дозволяють обрання до нього запобіжного заходу пов`язаного із частковим обмеженням особистої свободи.

Оцінюючи особу підозрюваного та інкримінований йому злочин, слідчий суддя приходить до переконання в наявності передбачених ст.177 КПК України підстав для застосування щодо нього запобіжного заходу, з огляду на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та ризиків, а саме: підозрюваний має змогу переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки останній розуміє, що обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено суворе покарання у виді позбавлення волі; свою вину у вчиненні даного кримінального правопорушення не визнає; шкоду потерпілим не відшкодував.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п.п. 1, 2 ч.1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п.3 ч.1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Слідчий суддя також враховує, те що підозрюваний є раніше не судимий, одружений.
Відповідно до ч.1 ст. 179 КПК України особисте зобов?язання полягає у покладені на підозрюваного, обвинуваченого зобов?язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст. 194 цього Кодексу.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить висновку, що мета застосування запобіжного заходу буде досягнута шляхом застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, й це буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігатиме спробам вчинення дій, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

клопотання задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1.не відлучатися за межі м. Борислав, Дрогобицького району Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;?

2.повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

3.здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що на підставі ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Строк дії ухвали становить два місяці, тобто до 11.08.2020 року.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_10 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду на протязі п`яти діб з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .