Справа № 180/336/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2020 р.

Слідчий суддя Марганецького міського суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Марганці клопотання слідчого Марганецького ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Марганець, Дніпропетровської області, з середньо-спеціальною освітою, непрацюючого, одруженого, маючого двох неповнолітніх дітей, зареєстрованого АДРЕСА_1 , фактично проживаючого АДРЕСА_2 , раніше несудимого

В С Т А Н О В И В :

Слідчий Марганецького ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на те, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру 31.03.2020 року.

Оскільки наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, то є достатні підстави для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 пояснив, що наркотичний засіб зберігав для власного вживання, психотропний засіб йому підкинули, проживає із сім`єю, дружина не працює, офіційно він не працює, але допомагає матері, яка є приватним підприємцем. Ухилятись від слідства немає наміру.

Захисник ОСОБА_5 пояснила, що відсутні докази на підтвердження наявності ризиків, 19 березня 2020 року до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту по іншому кримінальному провадженню, він виконує покладені обов`язки, з`явився на виклик слідчого.

Прокурор просила задовольнити клопотання.

Заслухавши підозрюваного, захисника, прокурора, дослідивши копії матеріалів, доданих прокурором до клопотання, прихожу до наступного.

2.03.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000116 внесено запис про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.307 КК України.

31.03.2020 року в порядку ст.ст.276-278 КПК України ОСОБА_4 повідомлений про підозру.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав, що існує ризик переховування підозрюваного від досудового розслідування, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, 16 березня 2020 року до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні за ч.1 ст.263, ч.2 ст.307 КК України. Підозрюваний перебуває під наглядом у лікаря нарколога, проживає не за місцем реєстрації, не працює, згідно наданих відомостей іншого доходу не має, проживає з дружиною, яка не працює та двома дітьми.

Суду не надано відомостей, що за станом здоров`я він не може утримуватися в умовах СІЗО.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто із зазначеного рішення слідує, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване.

Відповідно до п.36 рішення ЄСПЛ у справі «Москаленко проти України» суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину та враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Наявність ризиків впливу на свідків та продовження вчинення кримінальних правопорушень не доведено.

Наявність тих обставин, що ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки, на переконання суду, не є безумовними підставами для відмови в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ці обставини в цьому випадку не можуть бути беззаперечними стримуючими факторами подальшої належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Тому на думку суду, для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 та виконання ним процесуальних обов"язків слід обрати запобіжний захід у виді утримання під вартою, оскільки більш мякі запобіжні заходи можуть не запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обов`язків, передбачених цим Кодексом. Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, оскільки прокурором і слідчим не зазначено в клопотанні та не доведено необхідність застосування тримання під вартою без визначення розміру застави.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, а саме те, що він не працює, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється та обставини його вчинення, вважаю за необхідне визначити йому заставу в розмірі 75 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму 157650 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент до 29 травня 2020 року, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього обов`язки, передбачені цією статтею.

Керуючись ст.ст. 176-178,182, 193-194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого СВ Марганецького ВП НВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою щодо ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 29 травня 2020 року, включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, а саме у розмірі 75 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 157650 гривень, дана сума є достатньою для внесення її як застави.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена, як підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою /заставодавцем/.

У разі звільнення ОСОБА_4 з-під варти під заставу, покласти на нього обовязки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом для проведення процесуальних дій; не відлучатися із м. Марганець без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити до 29.05.2020 року, включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1