печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 лютого 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000908, -

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06.03.2019 на банківські рахунки фізичної особи ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_1 ), які відкрито в ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК».

Зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, безпідставно та підлягає скасуванню, оскільки вказана ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва винесена з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону та в результаті неповноти судового розгляду. Також зазначає, що потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи ОСОБА_4 та перешкоджають здійсненню останнім користування особистими коштами, що призводить до погіршення життя, створює інші негативні наслідки. Під час досудового розслідування ОСОБА_4 жодного разу не викликали на допит, не сповістили про стан справи, порушуючи його права без наявності підозри останньому у здійсненні неправомірних дій. З огляду на вищесказане, заявник вважає, що відсутні підстави для подальшого арешту банківських рахунків.

В судове засідання представник власника майна, повідомлений належним чином про місце, дату та час судового розгляду, не з`явився. Жодних заяв на адресу суду не направив.

Слідчий, повідомлений належним чином про місце, дату та час розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився.

Слідчий суддя, з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, положень ч. 2 ст. 174 КПК України, строків розгляду клопотань, не вбачає поважних підстав для відкладення розгляду клопотання та вважає можливим провести його розгляд у відсутність сторін, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, надходжу наступних висновків.

Слідчим управлінням Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000908, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.04.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 364 КК України.

В рамках означенного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.03.2019 накладено арешт на банківські рахунки ряду юридичних та фізичних осіб, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

Як вбачається з ухвали слідчого судді від 06.03.2019, звертаючись із клопотанням про арешт, слідчий посилався на те, що у період з 2017 по 2018 роки групою осіб на території міста Києва, Київської, Запорізької, Харківської та Дніпропетровської областей створено протиправну схему незаконного переведення безготівкових грошових коштів, в особливо великих розмірах, у готівку, з метою виведення капіталів підприємств легального сектору економіки в тіньовий обіг, що відбувається за сприянням працівників правоохоронних органів та спричиняє тяжкі наслідки.

Відповідно до відповіді ГВ БКОЗ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області, протиправна схема полягає у формуванні групою підприємств, які мають ознаки фіктивності та підконтрольні організаторам і учасникам зазначеної групи, штучного податкового кредиту за начебто поставлені товари/послуги/виконані роботи на адресу реально діючих підприємств з підміною номенклатури відповідних товарів, робіт та послуг, а також проведення відповідних безтоварних фінансових операцій з подальшим обготівковуванням коштів через банківські установи або по схемі так званого «зустрічного потоку» (не облікована готівка від господарських операцій). Фактично рух товарів, надання послуг або виконання робіт не проводиться, а відповідні операції оформлюються лише документально, відображаються в реєстрі податкових накладних і в податковій звітності.

Встановлено, що одним із організаторів протиправної схеми є громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Запоріжжя, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; фактично проживає у м. Києві. Співорганізаторами є громадяни ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Запоріжжя, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ; фактично проживає у м. Києві та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець м. Запоріжжя, зареєстрований: АДРЕСА_3 . Також встановлено помічника ОСОБА_5 , який є відповідальним за зв`язок з клієнтами ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Запоріжжя, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_4 , фактично проживаючого у м. Києві.

Для забезпечення функціонування вказаної протиправної схеми, учасниками організованої групи зареєстровано на підставних осіб або придбано ряд суб`єктів господарської діяльності з ознаками фіктивності.

Одним із елементів даної протиправної схеми є формування вказаними підприємствами з ознаками фіктивності власного податкового кредиту, який в подальшому використовується для формування податкового кредиту реально діючим суб`єктам господарювання, внаслідок безтоварних операцій з підприємствами-імпортерами (переважно, імпортерів акцизної групи: тютюнові вироби, паливно-мастильні матеріали, а також товарів широкого асортименту), підприємствами-виробниками (переважно, сільськогосподарська продукція, продукти харчування, тощо) та підприємств сфери ритейлу, який в подальшому відчужується клієнтам шляхом проведення ряду транзитно-конвертаційних операцій та укладання фіктивних угод купівлі/продажу. При цьому, перелом товару (підміна номенклатури) може здійснюватись як безпосередньо на 2-му звені ланцюга операцій від постачальника податкового кредиту до вигодонабувача (підприємства реального сектора економіки), так і на 3-4 звені відповідного ланцюга, коли підприємство зі схеми «конвертаційного центру (далі - КЦ)» з початку штучно формує податковий кредит іншим підприємствам з ознаками фіктивності, які вже надалі відображають в податковій звітності операції з контрагентом «КЦ».

Слідчий суддя, накладаючи арешт на майно, виходив з того, що кошти, розміщені на рахунках осіб, про яких йде мова в клопотанні, є предметом протиправної діяльності, отримані внаслідок проведення незаконної діяльності та визнані речовими доказами в кримінальному провадженні.

Будь-яких доказів того, що існують обставини, за яких підстави для застосування арешту відпали, заявником не надано.

Отже вважаю, що в силу принципу змагальності сторін власником майна не доведено, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, а тому клопотання слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 392 КПК України, -

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000908 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1