Справа № 697/1051/20
Провадження № 1-кс/697/210/2020
У Х В А Л А
Іменем України
06 липня 2020 року

Слідчий суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря с/з ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

старшого слідчого - ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника підозрюваного ОСОБА_6

потерпілої ОСОБА_7

представника потерпілої ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Канівського ВП Золотоніського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого з начальником Канівського відділу Золотоніської місцевої прокуратури ОСОБА_9 про продовження строків тримання під вартою щодо:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Канів, Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, одруженого, працюючого водієм в ПрАТ «Миронівська птахофабрика», раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, п.1 ч.2 ст.115 КК України, за матеріалами кримінального провадження №0000323 від 07.06.2020,

В С Т А Н О В И В :

06.07.2020 до Канівського міськрайонного суду звернулася старший слідчий СВ Канівського ВП Золотоніського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , із клопотанням погодженим начальником Канівського відділу Золотоніської місцевої прокуратури ОСОБА_9 про продовження строків тримання під вартою ОСОБА_5 ..

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він, 06.06.2020, близько 21 год. 10 хв., перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись у приміщенні тамбуру біля вхідних дверей власної квартири АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, під час сварки, бажаючи настання смерті ОСОБА_7 та ОСОБА_10 , за допомогою розкладного ножа умисно наніс ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді проникаючого поранення грудної клітки справа, та ОСОБА_10 тілесні ушкодження у вигляді проникаючого поранення передньої черевної порожнини, однак не довів свої злочинні дії до кінця, оскільки йому завадили сусіди.

По даному факту розпочато кримінальне провадження № 0000323, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, п.1 ч. 2 ст. 115 КК України.

07.06.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, п.1, ч. 2, ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 07.06.2020 відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 діб, дія якого закінчується 06.07.2020, однак по даному кримінальному провадженню необхідно виконати ряд слідчих дій, а саме: отримати висновки судово-медичних експертиз та з урахуванням даних висновків вручити повідомлення про зміну підозри ОСОБА_5 , з метою усунення протиріч у показах підозрюваного та потерпілих провести одночасний допит даних осіб, виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, виконати інші слідчі дії в яких виникне необхідність.

Вказані слідчі та процесуальні дії неможливо завершити в строк до 06.07.2020, а тому виникла необхідність у продовженні строку тримання під вартою на 31 день, тобто, до 06.08.2020 в межах строків досудового розслідування.

Обставинами, що перешкоджали здійсненню слідчих та процесуальних дій раніше, є тривалість проведення експертних досліджень у вказаному кримінальному провадженні.

Без проведення зазначених слідчих та процесуальних дій, які здійснити раніше було неможливо, обвинувальний акт не може бути направлений у порядку ст. 291 КПК України до суду, оскільки згідно з ч. 2 ст. 9 КПК України слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження.

Беручи до уваги те, що 06.07.2020 закінчується строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , однак враховуючи, що останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого умисного кримінального правопорушення, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшились, а саме:

-п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, так як ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 10 до 15 років, а також можливості бути засудженим до позбавлення волі може залишити місце свого проживання, таким чином, - переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

-п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на потерпілих, свідків, еспертів у цьому ж кримінальному провадженні;

- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - перешкоджати провадженню іншим чином;

-п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що зазначені ризики на даний час не зменшились, слідчий органу досудового розслідування просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , в межах строку досудового розслідування, а саме до 06.08.2020.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та старший слідчий ОСОБА_4 просили задовольнити клопотання на підставі обґрунтування, викладеного у клопотанні та з урахуванням доказів, доданих до нього. Крім того, старший слідчий зазначила, що 06.07.2020 закінчується строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим, оскільки необхідно дослідити та перевірити всі обставини скоєного кримінального правопорушення. Також вказали, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшилися та є достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється. Таким чином, просили продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , в межах строку досудового розслідування, а саме, - до 06.08.2020.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні частково підтвердив причетність до вказаного кримінального правопорушення, просить відмовити в задоволенні клопотання слідчого та застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 заперечує проти продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 і вважає дане клопотання - необґрунтованим, поскільки прокурором не доведено обставин недостатності застосування більш мякого запобіжного заходу для запобігання існуючим ризикам, а тому просить застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме: не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки ОСОБА_5 вперше притягується до кримінальної відповідальності, раніше не судимий, має сталі соціальні зв`язки: постійне місце проживання та роботи. Вважає, що вказана підозра у вчиненні замаху на вбивство є необгрунтованою, так як ОСОБА_11 надав покази, в яких вказує про необхідну оборону від нападу потерпілих.

Потерпіла ОСОБА_7 у судовому засіданні не заперечує проти продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 і вважає, що якщо буде скасований даний запобіжний захід - ОСОБА_5 «доведе злочин до кінця», тобто продовжить вчинення кримінального правопорушення, в якому підозрюється.

Представник потерпілої ОСОБА_8 не заперечує проти продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 ..

Заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у розгляді клопотання, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000323 від 07.06.2020, у рамках якого було подане клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав:

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

На думку слідчого судді, підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, п.1 ч. 2 ст. 115 КК України, є обґрунтованою. Крім того, даним обставинам щодо обґрунтованості підозри дана оцінка при вирішенні слідчим суддею клопотань органу досудового розслідування про обрання запобіжного заходу щодо підозрюваного.

Надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997 у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, § 51; рішення від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Аналіз змісту наданих слідчому судді доказів, з огляду на їх вагомість та взаємозв`язок, свідчить, що обставини, з якими пов`язана подія кримінального правопорушення, у своїй сукупності свідчать про об`єктивність обґрунтованості підозри на даній стадії досудового розслідування.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором наведені, відповідно до ст.ст. 177-178 КПК України, мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також враховані інші обставини, які повинні враховуватися при обранні/продовженні строку запобіжного заходу.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, тобто постановлення обвинувального вироку (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Варто зауважити, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів (ст. 197 КПК України).

Згідно із ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Отже, слід зазначити, що подане органом досудового розслідування клопотання, яке погоджене прокурором, відповідає вимогам вказаного закону.

При обранні ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (ухвала слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 07.06.2020 у справі № 697/1051/20) слідчим суддею були враховані ризики, які на час розгляду даного клопотання не зменшились та не змінились. Так, є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, так як він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, а під тягарем відповідальності за скоєне кримінальне правопорушення може залишити місце свого проживання та переховуватись від органів досудового розслідування і суду, а також може незаконно впливати на потерпілих, свідків, еспертів у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється.

Метою для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя вважає цілком обґрунтованими доводи сторони обвинувачення щодо наявності таких ризиків, як можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити вчинення кримінального правопорушення, в якому підозрюється.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не узявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Крім того, органом досудового розслідування, в обґрунтування клопотання наведені обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Так, необхідно отримати висновки судово-медичних експертиз та з урахуванням даних висновків з метою усунення протиріч у показах підозрюваного та потерпілих провести одночасний допит даних осіб, виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, виконати інші слідчі дії в яких виникне необхідність.

До того ж, враховуючи наявність обґрунтованої підозри, санкцію ч.3 ст.15, п.ч.2 ст.115 КК України, застосування якої підозрюваному можливе у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, враховуючи дані про особу підозрюваного, свідчать про відсутність гарантій належної правомірної поведінки підозрюваного та необхідність застосування до нього суттєвих заходів процесуального примусу.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що задля забезпечення виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та запобігання, встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є неможливим застосування до нього таких запобіжних заходів як особисте зобов`язання, порука чи домашній арешт.

Під час розгляду клопотання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, - враховуються особа підозрюваного, стан його здоров`я, вік. Крім того, як на думку слідчого судді, відсутні як обставини, так і підстави вважати, що підозрюваний не може утримуватися в арештному домі/іншому місці утримання осіб під вартою.

Що стосується доводів сторони захисту, то на думку слідчого судді, вони не дають підстав для застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Враховуючи наведені обставини, доводи сторони обвинувачення, потерпілої та сторони захисту, слідчий суддя приходить до висновку, що строк тримання під вартою відносно ОСОБА_5 може бути продовжено до 06.08.2020, тобто в межах строку досудового розслідування. Саме такий строк є достатнім для проведення ряду слідчих та процесуальних дій, направлених на встановлення істини у кримінальному провадженні та забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і запобіжить спробам переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 3, 177, 178, 183, 193, 196-199, 309, 372 КПК України слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Канівського ВП Золотоніського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого з начальником Канівського відділу Золотоніської місцевої прокуратури ОСОБА_9 про продовження строків тримання під вартою- задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування до 06.08.2020.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору та направити в ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» .

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Канівського міськрайонного суду підпис ОСОБА_1