Справа №175/2848/19
Провадження №1-кс/175/1696/19
Ухвала

Іменем України

13 грудня 2019 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Дніпровського РВП ДВП ГУ НП в Дніпропетровській області старшого ОСОБА_5 погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, з середньо-технічною освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утриманні нікого не маючого, військовозобов`язаного, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України,

встановив:

До Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000940 від 14.07.2019 року за ч.1 ст. 289 КК України відповідає вимогам ст.ст.177, 184 КПК України.
Документами, які підтверджують надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання, є підпис підозрюваного про вручення йому зазначених документів.
Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що ОСОБА_4 , вчинив умисний злочин пов`язаний з незаконним заволодінням транспортним засобом, при наступних обставинах.
Так, 13 липня 2019 року приблизно о 00 год. 50 хв. ОСОБА_4 , перебував на території паркувального майданчику, який розташований за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Старі Кодаки, вул. Гагаріна, 41-Т, де помітив на столі ключі від автомобілю марки «DAF», які залишив його знайомий ОСОБА_6 , після чого у підозрюваного виник умисел на незаконне заволодіння транспортним засобом, яким керував потерпілий, а саме вантажним автомобілем марки «DAF» моделі «АЕ 4510С», державний номерний знак НОМЕР_1 , який знаходився на вказаному паркувальному майданчику.

Реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи факт відсутності у нього будь-якого права керування вказаним автомобілем, скориставшись відсутністю особи, яка має право керування, тобто ОСОБА_6 , ОСОБА_4 взяв зі столу автомобільні ключі, за допомогою яких відкрив двері водія та потрапив у кабіну вказаного транспортного засобу. Після чого, за допомогою тих самих ключів запустив двигун автомобіля та, керуючи ним, покинув паркувальний майданчик, заволодівши таким чином вказаним транспортним засобом, що на праві власності належить ОСОБА_7 .

Продовжуючи вчиняти злочин, ОСОБА_4 , керуючи вказаним автомобілем, прослідував через с. Старі Кодаки, Дніпровського району, Дніпропетровської області до вулиці Аеропортівській у м. Дніпро, де потрапив у дорожньо-транспортну пригоду, після чого покинув викрадений автомобіль.

Діяння ОСОБА_4 , яке виявилося у незаконному заволодінням транспортним засобом, кваліфікується за ч.1 ст.289 КК України.

Слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи тим, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , будучи особою яка підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки до нього було раніше застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на нього певних обов`язків, які ним було порушено, у зв`язку з чим, останній перебував у розшуку та відповідною ухвалою слідчого судді, було надано дозвіл на його затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, тому обрання менш м`якого запобіжного заходу є недоцільним.

Прокурор у судовому засідання клопотання підтримали та проси обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з підстав викладених у клопотанні.

Підозрюваний провину у вчиненні інкримінованого йому злочину визнав повністю, та питання щодо виду запобіжного заходу залишив на розсуд суду.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Встановлено, що 14.07.2019 року, відповідно до вимог ч. 1 та ч. 4 ст. 214 КПК України, були внесені відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000940, за попередньою правовою кваліфікацією за ч.1 ст. 289 КК України.
24.07.2019 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України.
Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів дізнання та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, і у подальшому про його продовження, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; репутацію підозрюваного, наявність у нього судимостей.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У відповідності до п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Слідчий суддя вважає, що слідчим у клопотанні, доданих документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України.
Також вважає, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст. 176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки до ОСОБА_4 було раніше застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на певних обов`язків, які ним було порушено та він переховувався від органів слідства, у зв`язку з чим, останній перебував у розшуку та відповідною ухвалою слідчого судді, було надано дозвіл на його затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому підозрюваному слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою виключення в майбутньому існування ризику, переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності. У свою чергу, такі запобіжні заходи, як особисте зобов`язання та домашній арешт у даному випадку є занадто м`якими і вони не будуть сприяти запобіганню вищезазначеного ризику, а з особистою порукою до суду ніхто не звертався.
Згідно ч.3 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.
Враховуючи обставини кримінального провадження вважаю за необхідне визначити підозрюваному заставу у двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму 38420,00 гривень, оскільки внесення застави саме в такому (максимальному) розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважає за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

Відповідно до ч.3 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати меж строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом, у зв`язку з чим, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-179, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського РВП ДВП ГУ НП в Дніпропетровській області старшого ОСОБА_5 погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), відповідальність за вчинення якого передбачена ч.1 ст.289 КК України задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), відповідальність за вчинення якого передбачена ч.1 ст.289 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 18 грудня 2019 року включно, що відповідає межам строку досудового розслідування.

У задоволенні іншої частини клопотання слідчого відмовити.

Відповідно до ст. 296 КПК України ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити відносно підозрюваного ОСОБА_4 , заставу у кримінальному провадженні у розмірі 38 420,00 грн., яка підлягає внесенню на депозитний рахунок:

розрахунковий рахунок: 7442 в ГУДКСУ в м. Київ;
одержувач: ТУ ДСАУ в Дніпропетровській області;
;
МФО: 820172;
Призначення платежу: застава за .....(П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали...(назва суду) ...від...(дата ухвали) ...по справі №....кримінальне провадження №...., (внесені П.І.Б. особи, що вносить заставу), згідно квитанції від ...(дата та № квитанції).
У разі внесення підозрюваним ОСОБА_4 встановленої застави на вказаний депозитний рахунок, вважати, що до нього обрано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити, підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі слідчого ізолятору.

Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

У разі внесення застави та звільнення ОСОБА_4 у зв`язку з цим з-під варти, покласти на нього строком до 18 грудня 2019 року наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд (залежно від стадії кримінального провадження) про своє місце проживання;

- прибувати до слідчого прокурора чи суду (залежно від стадії кримінального провадження) за кожним викликом;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому підозрюваний проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- здати на зберігання слідчому (прокурору) свій паспорт для виїзду за кордон та, у разі наявності, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання ним після звільнення зазначених обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Копію ухвали вручити прокурору і підозрюваному та направити начальнику Дніпровського УВП №4.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області.
Ухвала слідчого судді про задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі у п`ятиденний термін з дня оголошення ухвали апеляційної скарги. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1