Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження №1-кп/641/292/2020 Справа №641/8809/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 квітня 2020 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

захисника адвоката ОСОБА_4

обвинуваченої ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Комінтернівського районного суду м. Харкова обвинувальні акти у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0002190 від 28.09.2019, № 0002667 від 21.11.2019, № 0000022 від 08.01.2020 щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, суд-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Комінтернівського районного суду м. Харкова перебувають обвинувальні акти у кримінальних провадженнях за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України щодо ОСОБА_5 . Стосовно ОСОБА_5 обирався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 30 квітня 2020 року.

У судове засідання з`явились прокурор, захисник адвокат ОСОБА_4 , обвинувачену ОСОБА_5 доставлено конвоєм.

Прокурор Харківської місцевої прокуратури № 5, ОСОБА_3 звернувся до суду з письмовим клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_5 , посилався на те, що існує обґрунтована підозра обвинуваченої у вчиненні інкримінованого середньої тяжкості кримінального правопорушення (злочину), за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, а також обвинувачена не має офіційного місця роботи та доходу, не одружена, а відтак не має стійких соціальних зв`язків, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які стали підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу, та продовжують існувати і наразі їх вагомість не зменшилась, а саме, переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на свідків та потерпілих, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Обвинувачена ОСОБА_5 та захисник адвокат ОСОБА_4 проти продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 заперечували, просили змінити запобіжний захід на більш м`який.

Суд, вислухавши думку учасників судового засідання щодо доцільності продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_5 , прийшов до наступного висновку.

При вирішенні питання про доцільність продовження запобіжного заходу, суд враховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

З огляду на конкретні обставини та на суспільну небезпечність діяння, а також тяжкість покарання за середньої тяжкості злочин, у вчиненні якого обвинувачується остання та обставини вчинення злочину, що інкриміновано, суд прийшов до висновку, що наразі не перестали існувати ризики, які стали підставою для обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме, визначені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України: можливість переховування від суду, можливість незаконного впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Також, при вирішенні питання про продовження строків запобіжного заходу, суд враховує дані про особу ОСОБА_5 , а саме те, що є висока імовірність вчинення останньою нового кримінального правопорушення (злочину), а також те, що обвинувачена не має офіційного місця роботи та доходу, не одружена, а відтак не має стійких соціальних зв`язків.

Виходячи з викладеного, враховуючи характер та фактичні обставини інкримінованого обвинуваченій злочину, що в сукупності вказує про підвищену суспільну небезпеку як самого діяння, так і особи яка обвинувачується у його вчинені, а також те, що інкримінований обвинуваченій злочин віднесено згідно статті 12 КК України до середньої тяжкості злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, обраний відносно обвинуваченої запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діяння, яке їй інкримінується, а разом з іншим, допомагає уникнути виникненню ризиків, існування яких доведено, тому суд приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченої строком на 60 днів.

Судом вирішувалося питання про можливість вжиття до обвинуваченої альтернативного запобіжного заходу, але наявність вказаних вище ризиків та обставин виключає, на думку суду, застосування таких. Між тим, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, що виправдовує подальше тримання обвинуваченої під вартою.

Керуючись ст.ст. 314, 315, 316 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 5, ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою, обраний на досудовому розслідуванні, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 05 червня 2020 року.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя- ОСОБА_1