Справа № 643/4103/20
Провадження № 1-кс/643/1465/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16.03.2020 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0007141 від 20.12.2018 за ч. 4 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні старшого слідчого СВ Московського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження №0007141 від 20.12.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що в 2015 році ОСОБА_5 , маючи намір заволодіти квартирою АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_6 , померлому чоловіку ОСОБА_7 , шляхом обману, підробивши договір позики від 02.10.2013, діючи з групою осіб, привласнив належну ОСОБА_8 квартиру АДРЕСА_1 .

Свій намір по заволодінню вищевказаної квартири ОСОБА_5 втілював протягом останніх 3-х років наступним чином: в 2015 році ОСОБА_5 звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом про стягнення боргу в сумі 50000 доларів США з ОСОБА_6 . На момент звернення ОСОБА_5 до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_6 грошових коштів останній вже рік як помер, а його дружина проживала в Австралії і відповідно ні про які суди їй відомо не було.

Московським районним судом м. Харкова, за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 винесено заочне рішення від 01.10.2015. Так, при зверненні до суду ОСОБА_5 ввів суд в оману стосовно місця проживання ОСОБА_6 , вказавши своє місце проживання АДРЕСА_2 , що позбавило правонаступників ОСОБА_6 своєчасно дізнатися про судовий процес.

Наступним етапом шахрайського заволодіння майном ОСОБА_6 , а саме квартирою АДРЕСА_1 , стало звернення ОСОБА_5 до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_8 про стягнення з неї боргу її чоловіка, як з правонаступниці, вже на підставі заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 01.10.2015.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, спадкова справа № 217/2015 спадкоємцем ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на квартиру АДРЕСА_1 є його дружина, громадянка Австралії, ОСОБА_9 .

В той час, поки вирішувались заяви представників ОСОБА_10 щодо перегляду заочних рішень Московського районного суду стосовно стягнення боргу з її чоловіка та неї на користь ОСОБА_5 , останній прискорив виконання судових рішень шляхом продажу спірної квартири на прилюдних торгах за ціною, що вдвічі менша за реальну.

Виконавче провадження №55040887, за виконавчим листом №643/13905/16-ц, здійснювались ст. державним виконавцем Київського ВДВС м. Харкова ГТУЮ у Харківській області ОСОБА_11 , який не повідомляв належним чином власника квартири, ОСОБА_10 , про необхідність погашення боргу, тощо.

Відомо, що вищевказана квартира незаконно реалізована (продана) на прилюдних торгах.

Таким чином, ймовірно, що ОСОБА_5 шляхом обману, підробивши договір позики від 02.10.2013 заволодів квартирою.

Згідно інформаційної довідки речових прав на нерухоме майно, власником квартири на даний час є ОСОБА_12 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

В обґрунтування клопотання, прокурор зазначив, що є всі підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , шляхом заборони будь-яким особам здійснювати її відчуження, розпоряджатися, тому що таке майно може бути відчужене та є речовим доказом у кримінальному провадженні, а саме предметом скоєного злочину, що набуте внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Крім того, необхідно виключити можливість протиправно розпорядитись вказаним об`єктом нерухомості, та повернути право власності законному володільцю.

В судове засідання прокурор не з`явився, разом з клопотанням подав заяву, в якій клопотання підтримав та просив судовий розгляд провести за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи вказану норму закону та те, що повідомлення підозрюваного, його захисника та інших власників майна про розгляд судом клопотання про арешт майна може призвести до його відчуження, слідчий суддя розглянув клопотання без їх повідомлення.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину… .

Завданням арешту майна є, крім іншого, запобігання можливості його відчуження, а метою, наряду з іншим, забезпечення кримінального провадження.

Ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 05.02.2019 задоволено клопотання слідчого у вищевказаному кримінальному провадженні та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_12 шляхом заборони будь-яким особам здійснювати відчуження вказаної квартири.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 02.03.2020 ухвалу місцевого суду від 05.02.2019 скасовано та відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків та приведення у відповідність з вимогами ст. 171 КПК України протягом 72 годин з моменту отримання копії ухвали.

У поданому прокурором клопотанні про арешт майна усунуті недоліки, вказані в ухвалі Харківського апеляційного суду, додані копії рішень судів за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 (643/13905/16-ц), за якими заочне рішення про стягнення з останнього 50000 доларів США скасовано, позовну заяву залишено без розгляду, відтак на даний час не існує рішення, на виконання якого у встановлений законом спосіб здійснено відчуження вищевказаної квартири.

Правові підстави для накладення арешту та ризики, на які слідчий суддя посилався в ухвалі від 05.02.2019 існують і на даний час та підтверджуються копіями матеріалів, доданих до клопотання.

Як передбачено ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення… .

В клопотанні прокурором доведена необхідність накладення арешту на спірне майно з забороною розпорядження ним, так як присутній ризик відчуження майна, передбачений абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, крім того, судом враховується можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на час звернення до суду із клопотанням належить на праві приватної власності ОСОБА_12 , номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , шляхом заборони будь-яким особам здійснювати відчуження вказаної квартири.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору, заінтересованим особам.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1