Справа № 629/1818/20
Провадження № 1-кс/629/435/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 квітня 2020 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000561 від 23.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Лозівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Лозівської місцевої прокуратури, в якому просив накласти арешт на захисну маску зі слідами бурого кольору, схожими на кров, шляхом заборони будь-кому будь-яким способом користуватися, розпоряджатися та відчужувати вказане майно.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 23 квітня 2020 року до Лозівського ВП надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що 20.04.2020 року, близько 20-30 години, перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_1 , невідомі особи з застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я, відкрито викрали майно заявниці, спричинивши останній майнову шкоду на суму 9000 гривень.
22.04.2020 року в ході проведення огляду місця події, у під`їзді № 3 буд. АДРЕСА_2 було виявлено та вилучено захисну маску зі слідами бурого кольору, що схожі на кров.
Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, на задоволенні клопотання наполягав.
Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Згідно з ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до положень ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
В даному випадку завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення. Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
В ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.
У відповідності до п.1 та п.2 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.
Враховуючи, що клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області подане з передбачених законом підстав та у встановленому законом порядку, за формою і змістом відповідає чинному КПК України, беручи до уваги проаналізовані обставини та те, що слідчим наведено та надано докази «поза розумним сумнівом» щодо наявності підстав для накладення арешту на майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, зокрема, на захисну маску зі слідами бурого кольору, схожими на кров, так як наявні підстави вважати, що даний речовий доказ містить слідову інформацію про злочин, з метою збереження речового доказу, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого Лозівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженні № 0000561 від 23.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України задовольнити.
Накласти арешт на захисну маску зі слідами бурого кольору, схожими на кров, шляхом заборони будь-кому будь-яким способом користуватися, розпоряджатися та відчужувати вказане майно.
Арештоване майно захисну маску зі слідами бурого кольору, схожими на кров, зберігати при матеріалах кримінального провадження.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим після її оголошення.
Скасування арешту майна здійснюється в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції

Слідчий суддя ОСОБА_1