Справа№ 693/101/20
1-кс/693/43/20
У Х В А Л А
Слідчий СВ Жашківського відділення поліції УВП ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.
Клопотання мотивовано тим, що 28.01.2020 року в Жашківське відділення поліції Уманського ВП ГУ НП в Черкаській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що близько 19 год. 00 хв., 28.01.2020 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи в орендованій кімнаті готелю « ІНФОРМАЦІЯ_3 », що розташований за адресою: пров. Містечковий, 10б м. Жашків Черкаської області, із застосуванням фізичного насильства, небезпечного для життя та здоров`я, відкрито заволодів золотими прикрасами її доньки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
29.01.2020 року о 00 год. 40 хв. ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення та проведено його особистий обшук, в ході якого в нього було виявлено та вилучено: розкладний ніж «COLUMBIA», майку сірого кольору та мобільний телефон «FLY IQ 440» з двома сім-картками оператора мобільного зв`язку «Київстар».
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
29.01.2020 року слідчим СВ Жашківського відділення поліції Уманського ВП ГУ НП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_8 було проведено огляд зазначених речей та винесено постанову про визнання їх речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
На даний час в органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене в ході особистого обшуку ОСОБА_6 майно з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Таким чином, накладення арешту під час досудового розслідування у кримінальному провадженні на речі, вилучені 29.01.2020 року під час проведення особистого обшуку ОСОБА_6 , необхідно здійснити у зв`язку з тим, що в подальшому вказані речі можуть використовуватись у кримінальному провадженні як речові докази.
Згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Старший слідчий СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 та прокурор Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилися. Від слідчого надійшла заява про розгляд клопотання про арешт майна без його участі. Просить клопотання задовольнити та розглядати його без повідомлення власника речових доказів, з метою забезпечення збереження речових доказів, у зв`язку з тим, що в подальшому вказані речі будуть використовуватись у кримінальному провадженні, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України.
На підставі ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Згідно п. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
У відповідності до вимог ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вимогами ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.
Частина 11 статті 170 КПК України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене та правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, розкриття даного кримінального правопорушення, а також з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, що мають значення для досудового слідства, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на речі, вилучені 29.01.2020 року згідно протоколу затримання ОСОБА_6 , а саме на розкладний ніж «COLUMBIA», майку сірого кольору та мобільний телефон «FLY IQ 440» з двома сім-картками оператора мобільного зв`язку «Київстар», з метою забезпечення збереження речових доказів, у зв`язку з тим, що в подальшому вказані речі будуть використовуватись у кримінальному провадженні.
Виходячи з викладеного та керуючись ст. ст. 98, 107, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Жашківського ВП УВП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на речі, вилучені 29.01.2020 року згідно протоколу затримання ОСОБА_6 , а саме на розкладний ніж «COLUMBIA», майку сірого кольору та мобільний телефон «FLY IQ 440» з двома сім-картками оператора мобільного зв`язку «Київстар», з метою забезпечення збереження речових доказів.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1