УХВАЛА Іменем України
м. Балаклія 14 січня 2020 рокуКримінальне провадження № 0000120 Справа №610/1732/19 1-кс/610/7/2020

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , заявника адвоката ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції заяву представника потерпілого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про призначення додаткової судово-медичної експертизи,-

установив:

Заявник просить: призначити у кримінальному провадженні №0000120 додаткову судово-медичну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:
- з урахуванням у крові ОСОБА_6 карбоксігемоглобіну в кількості 30%, чи можлива причина її смерті від отруєння чадним газом?
- чи можливо визначити точний час настання смерті ОСОБА_6 .?
В обґрунтування клопотання посилається на те, що проведеною по справі за дорученням сторони обвинувачення судово-медичною експертизою (висновок експерта №60 БЛт/09 від 10.02.2009 р.) залишились невирішеними питання щодо ймовірної смерті ОСОБА_6 через отруєння чадним газом, а також часу її смерті. У додатковій експертизі (висновок експерта № 241 БЛт/09 від 13.05.2009 р.) питання щодо ймовірної смерті ОСОБА_6 через отруєння чадним газом також чітко не висвітлено та не надана відповідь на нього.
В судовому засіданні заявник та потерпілий заяву підтримали з наведених у ній підстав.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_5 12.11.2018 р. подав заяву до Прокуратури Харківської області про вчинений злочин судово-медичним експертом ОСОБА_7 за ч.2 ст.384 КК України, відомості про який на підставі ухвали слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 07.02.2019 р. було внесено 14.02.2019 р. до ЄРДР за № 0000120 за ч. 2 ст. 384 КК України.

15.04.2019 р. ОСОБА_5 подав клопотання слідчому про внесення клопотання до суду щодо повторної судово-медичної експертизи з приводу можливого отруєння ОСОБА_6 чадним газом та встановлення точного часу настання її смерті.

Постановою слідчого ОСОБА_8 від 02.05.2019 р. було відмовлено у задоволенні вказаного клопотання.

Постановою слідчого СВ Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 від 21.06.2019 р. кримінальне провадження було закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Балаклійського районного суду Харківської області від 24.09.2019 р. вказану постанову було скасовано.

10.10.2019 р. ОСОБА_5 знову звернувся до прокуратури Харківської області із заявою, в якій просив доручити слідчому СВ Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області підготувати клопотання про проведення повторної судово-медичної експертизи.

29.11.2019р. слідчим СВ Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 винесено постанову, якою кримінальне провадження № 0000120 від 14.02.2019р. закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з встановленням відсутності складу кримінального правопорушення за даним фактом.

Відповідно до ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до ч.1 ст.243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Відповідно до ст.244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

П.19 ст.3 КПК України, зазначено, що сторонами кримінального провадження з боку обвинувачення є: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом, з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.

Таким чином, потерпілий є стороною кримінального провадження лише у випадках, установлених Кодексом.

Ст. 56 КПК України надає потерпілому, серед іншого, право під час судового провадження в будь-якій інстанції підтримувати обвинувачення в суді у випадку відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення.

Це і є той випадок, коли потерпілий, згідно з Кодексом, набуває статусу сторони кримінального провадження.

Другий випадок набуття такого статусу описаний у ст. 477 КПК України, яка визначає поняття приватного обвинувачення, тобто такого, що може бути розпочато лише за заявою потерпілого.

Як убачається із матеріалів справи, ОСОБА_5 у вказаному кримінальному провадженні є потерпілим, а адвокат є його представником, а відтак вони не є ані стороною кримінального провадження, ані тим більше стороною захисту, тоді як з клопотанням про проведення експертизи має право звертатись виключно сторона захисту.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно зі ст. 19 ч. 2 Конституції України посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, дана правова норма розповсюджується в тому числі на суддів всіх судових інстанцій без виключення.

За положеннями ст.ст. 243, 244 КПК України, право звернення до слідчого судді з клопотанням про призначення експертизи надається виключно стороні захисту, до якої відносяться підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.

Потерпілий та його представник не є стороною захисту, а відтак не наділений у даному випадку правом звернення до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи, за цих підстав у задоволенні цього клопотання слід відмовити з огляду на положення ст.ст. 242-244 КПК України.

При цьому слід роз`яснити, що відповідно до ст. 56 КПК України потерпілий має право заявляти клопотання слідчому, в тому числі про проведення експертизи, а у разі відмови у задоволенні цього клопотання, має право оскаржити рішення слідчого в порядку ст.ст 303-304 КПК України до слідчого судді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 242-245 КПК України,

постановив:

У задоволенні заяви представника потерпілого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про призначення додаткової судово-медичної експертизи відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п'яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали складений 16 січня 2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1