Справа № 953/429/20
н/п 1-кс/953/432/20
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" січня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
10.01.2020 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора про накладення арешту на майно, а саме на: металевий предмет зеленого кольору, за зовнішніми ознаками схожий на прилад нічного бачення із маркуванням ТВН-2Б N2092M17; металевий предмет зеленого кольору, за зовнішніми ознаками схожий на прилад нічного бачення із маркуванням TKN - IS xbk 1976 C.E489 gIt75KMKl.
В ході здійснення досудового розслідування встановлено, що 09 січня 2020 року приблизно о 13 год. 30 хв. до зони митного контролю міжнародного пункту пропуску для автомобільного сполучення «Гоптівка» у напрямку руху з України до Російської Федерації у пішому порядку (смугою руху «піша хода») переміщувався громадянин України ОСОБА_4 .
При проведенні усного декларування громадянин України ОСОБА_4 заявив, що не переміщує через митний кордон України будь-якої зброї, боєприпасів, вибухових речовин, наркотичних речовин та інших товарів (предметів), які заборонені (обмежені) до переміщення через митний кордон України або підлягає обов`язковому декларуванню.
Під час митного огляду особистих речей громадянина у рюкзаку чорного кольору серед особистих речей були виявлені предмети з металу з оптичними лінзами, що мають ознаки приладів нічного спостереження у кількості 2 шт., маркування: ТВН-2Б N2092M17 та TKN - IS xbk 1976 C.E489 gIt75KMKl відповідно.
В ході проведення огляду місця події від 10.01.2020 року були виявлені та вилучені наступні предмети: металевий предмет зеленого кольору, за зовнішніми ознаками схожий на прилад нічного бачення із маркуванням ТВН-2Б N2092M17; металевий предмет зеленого кольору, за зовнішніми ознаками схожий на прилад нічного бачення із маркуванням TKN - IS xbk 1976 C.E489 gIt75KMKl, які мають ознаки таких, що обмежені (заборонені) до переміщення через митний кордон України.
В ході огляду місця події ОСОБА_4 зазначив, що вказані предмети належать йому та являються приладами нічного бачення, які він мав намір перемістити через митний кордон України для подальшого продажу на території Російської Федерації.
Прокурор, посилаючись на вимоги ст. 98, 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речового доказу, просить накласти арешт на вказане майно.
Прокурор до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив задовольнити клопотання.
Власник майна до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, проти задоволення клопотання не заперечує.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та прокурора.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Під час проведення огляду місця події 09.01.2020 року в період часу з 16:10-17:46 в зоні митного контролю міжнародного пункту пропуску для автомобільного сполучення «Гоптівка» слідчим слідчого відділу управління Служби безпеки України в Харківській області ст. лейтенантом поліції ОСОБА_5 було виявлено та вилучено: металевий предмет зеленого кольору, за зовнішніми ознаками схожий на прилад нічного бачення із маркуванням ТВН-2Б N2092M17; металевий предмет зеленого кольору, за зовнішніми ознаками схожий на прилад нічного бачення із маркуванням TKN - IS xbk 1976 C.E489 gIt75KMKl.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 333 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 09.01.2020 р. огляду, на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як тимчасово вилучене майно, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом, тобто зберегло на собі сліди вчинення злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст.276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання прокурора про накладення арешту на майно.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
Керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Задовольнити клопотання прокурора про арешт майна.
Накласти арешт на майно, яке було вилучене під час огляду місця події 09.01.2020 в зоні митного контролю міжнародного пункту пропуску для автомобільного сполучення «Гоптівка», а саме на: металевий предмет зеленого кольору, за зовнішніми ознаками схожий на прилад нічного бачення із маркуванням ТВН-2Б N2092M17; металевий предмет зеленого кольору, за зовнішніми ознаками схожий на прилад нічного бачення із маркуванням TKN - IS xbk 1976 C.E489 gIt75KMKl.
Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову Управління СБУ в Харківській області.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1