справа №619/992/20
провадження №1-кс/619/317/20
УХВАЛА
іменем України

24 березня 2020 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянув у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000374 від 21 березня 2020 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

ВСТАНОВИВ:
В провадження Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000374 від 21 березня 2020 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Органом досудового розслідування встановлено, що 20 березня 2020 приблизно о 18 годині 30 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на вул. Сумський Шлях в с. Дворічний Кут, під час перевірки документів на управління транспортного засобу «ВАЗ 2106» д.н.з. НОМЕР_1 , надав інспектору СРПП водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відомості за даним фактом 21.03.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових № 0000374, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 ч. 4 КК України.

20.03.2020 під час огляду місця події, слідчим виявлено та вилучено водійське посвідчення Російської Федерації, 36ВА, № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Як пояснив ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , 20.03.2020 приблизно о 16:20 годин знаходячись за кермом автомобіля марки «ВАЗ» моделі «2106», д.н.з. НОМЕР_1 , був зупинений працівниками поліції, яким він пред`явив водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у яке вклеєна його фотографія, вказане посвідчення ОСОБА_4 придбав у свого знайомого у 2008 році, після чого користувався ним.

Враховуючи те, що вказане водійське посвідчення ймовірно містить неправдиву інформацію, то цей документ є предметом вчинення кримінального правопорушення, і відповідає вимогам, зазначеним у п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України ( є предметом кримінального правопорушення), у зв`язку з цим, необхідно забезпечити збереження вказаного предмету та доручення його у подальшому до кримінального провадження у якості речового доказу, оскільки він, разом з іншими доказами, у своїй сукупності, будуть підтверджувати вину особи, причетної до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а ця обставина сприятиме вирішенню завдань кримінального провадження, зазначеним у статті 2 КПК України.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України водійське посвідчення Російської Федерації, 36ВА, № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що вилучений в ході огляду місця події, проведеного 15.11.2019 є тимчасово вилученим майном.

В судове засідання слідчий ОСОБА_3 не прибув, тому суд вважає можливим розгляд клопотання за його відсутності.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов до висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Відомості за даним фактом 21.03.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових №0000374, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 ч. 4 КК України.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Відповідно до ст. 168 КПК України, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.
Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.
З урахуванням зазначених вимог, слідчий суддя дійшов до висновку про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Керуючись ст.ст. 167-169, 170, 171, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене в ході огляду місця події 20.03.2020, а саме: водійське посвідчення Російської Федерації, 36ВА, № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, підозрюваному, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1