Справа № 175/259/20
Провадження № 1-кп/175/14/20
Ухвала

Іменем України

24 березня 2020 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретареві ОСОБА_4 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

а також потерпілого ОСОБА_9 ,

представника потерпілого ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0001040 відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, одруженого, офіційно непрацюючого, проживаючого за місцем реєстрації по АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви для виклику свідків сторони обвинувачення, прокурор заявив письмове клопотання про продовження ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання, з посиланням на практику ЄСПЛ, обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, які були встановлені під час досудового розслідування та на даний час не змінилися.
Захисники просили відмовити у клопотанні та обрати ОСОБА_11 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, зазначивши, що їх підзахисний має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання та не збирається переховуватися від суду, тим більше під час карантинних заходів.

Потерпілий та його представник підтримали позицію прокурора, а обвинувачений - своїх захисників.

Обсудивши заявлені клопотання, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо

судове провадження не було завершене до його спливу.

За приписом ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу

є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що…

обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини при вирішенні питання про необхідність попереднього ув`язнення особи, вважає, що вагомою підставою для цього є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, встановлення небезпеки перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя, слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, вимірюватись суворістю можливого покарання у сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, в якій він зазнає судове переслідування… особистості обвинуваченого, його моральними переконаннями.

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1 статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття особи під варту має бути необхідним для забезпечення його присутності в суді… (рішення у справі «Хайредінов проти України»).

У підготовчому судовому засіданні 30 січня 2020 року встановлені ризики, передбачені пунктами 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, у зв`язку з чимобвинуваченому ОСОБА_11 обранозапобіжний захід у вигляді тримання під вартоюстроком до 26 березня 2020 року.
Наразі, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють закінчити судовий розгляд до спливу цього строку, враховуючи, що продовжують існувати та не зменшилися ризики, які зазначені у попередній ухвалі суду, колегія суддів вважає клопотання прокурора обґрунтованим.
Ці ризики не дозволяють застосувати до ОСОБА_12 альтернативні (інші) види запобіжних заходів, які, на думку суду, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку, оскільки він усвідомлює передбачену законом відповідальність, що загрожує йому у разі доведеності вини за вчинення інкримінованого особливо тяжкого злочину, наслідком якого стала смерть людини, а тому може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання, тобто може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а також може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни ними показань на свою користь, тобто може здійснити дії, передбачені п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

У зв`язку з цим клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, колегія суддів

ухвалила:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 14 квітня 2020 року. Резервним днем судового засідання визначити 16 квітня 2020 року о 15.00 годині.

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою строком до 26 березня 2020 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 22 травня 2020 року.

Клопотання захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_6 про обрання альтернативного запобіжного заходу залишити без задоволення.
Копію ухвали вручити обвинуваченому і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Головуючий ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3