Справа № 581/138/18
Провадження № 1-кп/581/25/19
У Х В А Л А
про відмову у задоволенні клопотання прокурора

20 листопада 2019 року сел.Липова Долина

Липоводолинський районний суд Сумської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілого ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про призначення у даній справі комплексної судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні за № 0000021, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09 лютого 2018 року, по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У порядку доповнення до судового розгляду вищенаведеного кримінального провадження прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про призначення у даній справі комплексної судової інженерно-екогологічної експертизи, яке мотивував тим, що згідно з уточненим обвинуваченням ОСОБА_6 інкрімінується незаконна порубка 6-ти сироростучих дерев породи вільха (всього 4 штуки), клену ясенелистого (1 шт.), тополі (1 шт.), що завдало навколишньому природному середовищу істотної шкоди, яка виразилася в погіршенні породного складу, знищення певних видів дерев вищевказаних пород, вирощування яких до стану зрубування, потребує 40-50 років, зниження якості атмосферного повітря, якісних, захисних водоохоронних властивостей захисної лісової ділянки (насадження) у виділі № 70 та прилеглих до нього ділянок 17 кварталу та у матеріальній шкоді в розмірі 70658 грн. 13 коп., а тому для визначення чи була завдана шкода істотною для навколишнього середовища, виникла потреба у необхідності проведення зазначеного виду експертизи. Проведення зазначеної експертизи просив доручити Харківському НДІ судових експертиз ім. заслуженого професора М.С. Бокаріуса з постановленням на вирішення експерта одного питання: чи є завдана істотна шкода навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного порубу дерев обвинуваченим.

Представник потерпілого ОСОБА_4 підтримав заявлене клопотання прокурора.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на те, що на стадії досудового розслідування прокурор та слідчий вже мали процесуальну можливість призначити та провести зазначену експертизу в обґрунтування істотності шкоди, проте заявлення такого клопотання на стадії судового розгляду є порушенням принципу змагальності сторін кримінального провадження, оскільки після з`ясування позиції сторони захисту сторона обвинувачення намагається усувати у такий спосіб певні недоліки стадії досудового розслідування.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав заперечення його захисника проти заявленого клопотання прокурором.

Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, оцінивши доводи клопотання, дійшов до нижченаведених висновків.

Питання наявності у своїй сукупності істотної шкоди, завданої незаконною порубкою дерев у захисних лісових насадженнях, в межах уточненого прокурором обвинувачення, за змістом диспозиції ч.1 ст. 246 КК України (в редакції станом на час вчинення інкримінованих обвинуваченому дій) є оціночною категорією, яка відноситься до питань права та фактів у даній справі, тобто виключно до компетенції місцевого суду при перевірці обґрунтованості пред`явленого обвинувачення. Порушене прокурором у даному клопотанні питання не пов`язується із процесуальною необхідністю використання спеціальних знань у галузі науки, явищ, процесів тощо на стадії судового розгляду, тобто не потребує залучення експертів у даній справі.

Крім цього, за змістом ст. 332 КПК України, пп. 11.2 п. 11 Розділу ІІ Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5) до основних завдань інженерно-екологічної експертизи належать ряд питань, а саме:

- визначення обставин, що пов`язані з настанням надзвичайної екологічної ситуації;

- встановлення технічних та організаційних причин порушень технологічного процесу виробництва, якщо це сприяло виділенню забруднюючих речовин, енергії та викидам інших шкідливих речовин і накопиченню промислових відходів;

- встановлення відповідності дій осіб (або їх бездіяльності), причетних до надзвичайної екологічної ситуації, вимогам нормативних актів у сфері екологічної безпеки, охорони навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів;

- встановлення причинно-наслідкових залежностей між діями/бездіяльністю спеціально уповноважених осіб (у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів та екологічної безпеки) і наслідками, що настали.

Відповідних обґрунтувань по доцільності призначення інженерно-екологічної експертизи в аспекті предмету і завдань такого виду експертизи й меж уточненого обвинувачення прокурор суду не навів. Також прокурором не наведено мотивів щодо процесуальної необхідності призначення у даній справі комплексної експертизи зазначеного виду із одночасною необхідністю застосування спеціальних знань у різних галузях науки із залученням певних експертів у різних галузях знань (зокрема, не зазначено яких саме експертів необхідно залучити для її проведення тощо).

З огляду на вищевикладене та керуючись ст. 332, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора у даному кримінальному провадженні ОСОБА_3 про призначення комплексної судової інженерно-екогологічної експертизи у кримінальному провадженні за № 0000021, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09 лютого 2018 року, по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, у зв`язку з його необгрунтованістю.

Ухвала самостійному апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1