Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-о/4809/1/19 Головуючий у суді І-ї інстанції
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_1
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.11.2019 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1
суддів : ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву засудженого до довічного позбавлення волі

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

про перегляд ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року за нововиявленими обставинами

за участі інших учасників судового провадження:
за участю прокурора ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7 ,
засудженого ОСОБА_5

ВСТАНОВИЛА:

Вироком Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2012 року засуджено ОСОБА_5 - за п.п.1 ,6, 12 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187, ч.2 ст.263, ч.2 ст.185, ст.70 КК України до довічного позбавлення волі з конфіскацією всього майна, що належить йому на праві приватної власності; цим же вироком засуджено ОСОБА_8 ..
Ухвалою Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року апеляційні скарги засуджених ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та їх захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 залишено без задоволення, а вирок суду - без змін.
Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 грудня 2013 року касаційні скарги засуджених ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та захисника ОСОБА_9 залишено без задоволення, а вирок Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2012 року та ухвалу Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року без змін.

Постановою Верховного суду від 29 січня 2019 року касаційну скаргу засудженого ОСОБА_11 задоволено. Ухвалу Апеляційного суду Кіровоградської області від 03.01.2017 року щодо ОСОБА_5 скасовано та призначено новий судовий розгляд в Кропивницькому апеляційному суді за заявою про перегляд ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року та вироку Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2012 року за нововиявленими обставинами від 16 червня 2016 року.
Постановою Верховного суду від 05 квітня 2019 року в порядку ст.34 КПК України заяву про перегляд ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року та вироку Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2012 року за нововиявленими обставинами від 13 лютого 2018 року направлено для розгляду до Кропивницького апеляційного суду.
Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 18.11.2019 року матеріали кримінальних справ за заявами ОСОБА_5 за нововиявленими обставинами за №11-о/4809/1/19 та №11-о/4809/2/19 об`єднані в одну справу.

Засудженим ОСОБА_5 у заявах про перегляд за нововиявленими обставинами від 16.06.2016 року та 13.02.2018 з доповненням від 06.06.2018 року вказує, що вирок Золотоніським міськрайонним судом Черкаської області ухвалений з порушенням вимог Кримінально-процесуального кодексу України (редакції 1960 року), а саме має місце факт порушення таємниці нарадчої кімнати, яка виразилася в участі суддів під час нарадчої кімнати у судових провадженнях по іншим судовим справам, які відбувалися в Золотоніському районному суді Черкаської області 15.08.2012 року, а саме суддями учасниками колегії ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , про що не було відомо колегії суддів Апеляційного суду Черкаської області під час постановлення зазначеної ухвали від 18 грудня 2012 року, і, як наслідок, колегія суддів надала невірну оцінку доказам по справі.
Просить скасувати ухвалу від 18.12.12 року Апеляційного суду Черкаської області та вирок від 15.08.2012 року Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області., направити матеріали кримінальної справи на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.
Вважає, що саме підлягає скасуванню як ухвала апеляційного суду, так і вирок суду першої інстанції, оскільки апеляційному суду при постановлені оскаржуваної ухвали не було відомо про допущені порушення суддями першої інстанції під час перебування в нарадчій кімнаті., тому у відповідності до вимог ст.. 463 КПК України повинна бути скасована саме ухвала Апеляційного суду.

Заслухавши доповідача, прокурора, який просив заяву засудженого залишити без задоволення, засудженого ОСОБА_5 та в його інтересах захисника-адвоката ОСОБА_7 , які просили подану заяви за нововиявленими обставинами задовольнити, перевіривши матеріали справи та розглянувши наведені в заяві доводи, колегія суддів прийшла до наступних висновків.

Главою 34 КПК України визначено порядок здійснення провадження за нововиявленими обставинами. При цьому зазначено підстави для здійснення такого провадження, строки звернення та вимоги до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.
Відповідно до ч.1, п.п.1, 4 ч.2 ст.459 КПК України (в редакції станом на час розгляду справи) судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.
Нововиявленими обставинами визнаються: штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.
Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судом у процесі розгляду справи. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність трьох умов: 1) їх існування на час розгляду справи; 2) ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; 3) істотність даних обставин для розгляду справи, тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте.

В судовому засіданні Кропивницького апеляційного суду засуджений ОСОБА_5 зазначив, що з відповідними заявами про порушення таємниці нарадчої кімнати колегією суддів Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області звертався тільки до Апеляційного суду Черкаської області, в суд першої інстанції відповідні заяви не подавав, оскільки вважає, що саме суду апеляційної інстанції підсудні заяви. Зазначив, що суд, який перший допустив помилку внаслідок незнання про існування обставин порушення таємниці нарадчої кімнати є Апеляційний суд Черкаської області, який виніс ухвалу від 18.12.2012 року про залишення вироку суду без зміни.

Колегія суддів судової палати Кропивницького апеляційного суду звертає увагу на те, що загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8).
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, не встановлено вимоги до держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Там, де такі суди існують, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі « Гофман проти Німеччини» від 11 жовтня 2001 року).
Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, доступ до суду.
Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.
Тобто, Україна, як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.
Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).
У частині першій статті 463 КПК України передбачено, що заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подається до суду тієї інстанції, який першим допустив помилку внаслідок незнання про існування таких обставин.
Відповідно до ч.5 ст.33 КПК кримінальне провадження за нововиявленими обставинами здійснюється судом, який ухвалив рішення, що переглядається. Частина 1 зазначеної статті визначає, що заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подається до суду тієї інстанції, який першим допустив помилку внаслідок незнання про існування таких обставин.
Враховуючи, що предметом перевірки в порядку, встановленому главою 34 КПК, можуть бути вироки, постанови та ухвали судів першої, апеляційної, касаційної інстанцій та Верховного Суду України, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подана відповідно до будь-якої з вказаних інстанцій.

Суд апеляційної інстанції не є тим органом, який постановив оскаржуване рішення, а саме судом першої інстанції, тому за наявності заяви про скасування ухвали Черкаського апеляційного суду та вироку Золотоніського районного суду, позбавлений можливості здійснити розгляд заяви за нововиявленими обставинами.

Скасування ухвали апеляційної інстанції є неможливою, оскільки в подальшому позбавляє особу для захисту своїх прав звернутись до суду з апеляційним оскарженням, що може бути розцінено як обмеження права на справедливий суд.
Колегія суддів прийшла до висновку, в разі підтвердження порушення нарадчої кімнати, яке могло мати місце в суді першої інстанції при постановленні вироку суду, не може бути визнаною, як нововиявлена обставина для перегляду ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18.12.2012 року, оскільки оцінка цим порушенням має бути надана відповідним судом першої інстанції у порядку перегляду зазначеного вироку за нововиявленими обставинами.

Колегія суддів роз`яснює, що заявник може звернутись з відповідною заявою про перегляд вироку суду за ново виявленими обставинами до суду який постановив оскаржуваний вирок, що узгоджується із вимогами ст.33, 34, 463, п.16 розділу ХІІ Перехідних положень КПК України (2012р.)

Керуючись ст.ст.404, 407, 419, 461-466, 467 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву засудженого ОСОБА_5 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18.12.2012 року та вирок Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 15.08.2012 року залишити без задоволення.
Ухвала Кропивницького апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду.

Судді: ( підписи )
Згідно з оригіналом:

Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_1