Справа №766/1796/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2019 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваних ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у судовому засіданні заяву захисника адвоката ОСОБА_8 про відвід судді ОСОБА_9

в с т а н о в и в

При розгляді слідчим суддею ОСОБА_9 клопотання слідчого про встановлення строків підозрюваним ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження захисник обвинувачених - - адвокат ОСОБА_8 заявила відвід слідчому судді ОСОБА_9 відвід.

На обґрунтування відводу у заяві зазначила такі обставини:

Вважає, що суддя ОСОБА_9 виявляє ознаки упередженості та не компетентності, що виключає можливість винесення об`єктивного рішення при розгляді клопотання про встановлення строків на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Вважає, що наявні обставини, які викликають сумніви в неупередженості даного судді з огляду на таке:

Так, слідчим суддею ОСОБА_9 порушується право на захист підозрюваного ОСОБА_6 , так суддя ігнорує повідомлення захисників про те, що вони не повідомлені про час та слухання справи в належний та допустимий спосіб, передбачений ст.135КПКУкраїни, а відтак суддя порушує Бангалорські принципи поведінки суддів, вимоги КПК України та норми Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Так, судове засідання з розгляду зазначеного клопотання призначене на 11.11.2019року на 14год.30хвилин, про що захисник 07.11.2019року о 18:55 отримано СМС повістку про виклик до суду на номер мобільного телефону НОМЕР_1 , тоді як СМС-повідомлення направляється учаснику лише після подання ним до суду заяви про намір отримання судової повістки в електронному виді за домогою СМС-повідомлення. Таким чином, відправлене захиснику СМС-повідомлення не може бути доказом належного повідомлення як захисника про дату, час та місце розгляду судового засідання.

Окрім того, згідно вимог ч.1 ст.135КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Згідно ч.8 ст.135КПК України особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли зобов`язана прибути за викликом.

Щодо інших обставин, які викликають сумнів в об`єктивності головуючого суді ОСОБА_9 .

30.10.2019року суддя ОСОБА_9 виніс ухвалу по кримінальному провадженню 0000040, внесеного до ЄРДР 25.01.2019року відносно підозрюваного ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_7 . до28.11.2019року поза межами досудового розслідування, який закінчується 10.1.1.2019року.

При цьому 29.10.2019року слідчий суддя ОСОБА_9 провів судове засідання по розгляду вказаного клопотання та прийняв відвід від підозрюваного ОСОБА_7 за відсутності захисників, що є порушенням права на захист та свідчить про свідоме порушення слідчим суддею вимог КПК України.

01.11.2019року слідчий суддя ОСОБА_9 у тому ж кримінальному провадженні продовжив строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 до 30.11..2019року, тоді як строк досудового розслідування закінчується 10.11.2019року.

Частиною 3 чт.197КПК України чітко визначає, що строк тримання під вартою може бути продовженим слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ухвали Херсонського міського суду від 03.09.2019року строк досудового розслідування кримінального провадження 0000040 продовжено до 10.11.2019року.

Отже,слідчий суддя ОСОБА_9 повинен був продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_7 та ОСОБА_6 тільки до 10.11.2019року.

Окрім того, 10 липня 2019року слідчим суддею ОСОБА_9 постановлено ухвалу, якою задоволено клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 в межах строку досудового розслідування до 07.09.2019року.

Зі змісту вказаної ухвали вбачається, що слідчий суддя вніс інформацію, яка не підтверджена жодним доказом і не надавалася жодною стороною щодо нібито наявного конфлікту ОСОБА_6 з потерпілими Шмигірівськими.

Така поведінка слідчого судді та порушення вимог Закону свідчить про його упередженість.

Заявник послалася на практику Європейського Суду з прав людини, зазначивши, що наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Захисник вважає, що в даному випадку має місце як суб`єктивний так і об`єктивний критерій, що слідчий суддя ОСОБА_9 порушує Бангалорські принципи поведінки суддів, які були схвалені Резолюцією Економічної та соціальної Ради ООН, а саме: принцип об`єктивності, рівності, компетентності та старанності.

Консультативна рада європейських суддів у п.112 Висновку №1 (2001) наголошує: «Судовій владі повинні довіряти не лише сторони окремої судової справи, а й суспільство в цілому. Таким чином, суддя повинен бути вільним від будь-яких зв`язків, прихильностей, упередженості, він чи вона також повинні вважатися вільними від цього з точки зору розсудливого спостерігача.

Гарантії від зовнішнього тиску. Незалежність суддів вимагає, щоб конкретні судді були вільні від неналежного впливу як зовні судової системи, так і зсередини.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Газета «України центр» проти України від 15.10.2010року, для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.

Захисник вважає, що є підстави в недовірі та упередженості слідчого судді ОСОБА_9 та підстави сумніватися в об`єктивності, справедливості, неупередженості дій головуючого судді, що ставить під сумнів забезпечення реалізації права на справедливий судовий розгляд.

У судове засідання з розгляду заяви про відвід захисник не прибув, про час та місце розгляду заяви був повідомлений належним чином телефонограмою. У судовому засіданні підозрювані та захисник ОСОБА_5 не заперечували проти розгляду зави без захисника ОСОБА_8 .

Захисник ОСОБА_5 пояснив, що основними підставами для відводу слідчого судді ОСОБА_9 є те, що при розгляді клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 його захисники, зокрема і ОСОБА_8 , не в передбаченому КПК України порядку були повідомлені про дату та час розгляду клопотання, а саме СМС- повідомленням, тоді як згоди на отримання СМС-повідомлень захисниками відповідно до ч.8 ст.135КПК України не надавалися.

Крім того, слідчим суддею ОСОБА_9 за клопотанням прокурора продовжено строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 до 28.11.2019року, підозрюваному ОСОБА_6 до 30.11.2019року, тоді як строк досудового розслідування закінчується 10.11.2019року. Вказані обставини, на думку захисника, є інші обставини, передбачені ч.4 ст.75КПКУкраїни.

Підозрюваний ОСОБА_6 послався на те, що в одній із ухвал, постановленій за результатами розгляду клопотання слідчого, слідчий суддя ОСОБА_9 посилався на докази, які не досліджувалися у судовому засіданні.

Прокурор вважав заяву про відвід безпідставною.

Заслухавши думку сторін судового провадження, дослідивши заяву захисника ОСОБА_8 , слідчий суддя прийшла до висновку, що заява про відвід слідчому судді ОСОБА_9 задоволенню не підлягає наступних підстав.

Правові підстави для відводу судді (слідчого судді) визначені ст.75КПК України.
Із заяви про відвід та доповнень захисника ОСОБА_5 жодної обставини, визначеної ст.75КПК України, не встановлено.
Захисник, зазначаючи про упередженість судді ОСОБА_9 , вказуючи, що мають місце як суб`єктивний так і об`єктивний критерій, що свідчать про це. Але, захисник, тільки цитує рішення Європейського суду з прав людини, не зазначаючи при цьому жодного конкретного факту поведінки судді, що підпадали б під ці критерії, не послався на жоден факт, які б свідчили про безсторонність чи упередженість слідчого судді ОСОБА_9 .
Основними доводами захисника про упередженість судді ОСОБА_9 є повідомлення захисників про розгляд клопотання про продовження строку під вартою СМС-повідомленнями, що на думку захисника не відповідає способу повідомлення учасників, визначеного ст.135КПК України.
Захисник, зазначаючи про направлення судових повісток у непередбачений законом спосіб, посилається на ст.135КПК України та п.2 Порядку надсилання учасником судового процесу текстів судових повісток у вигляді СМС-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013року №73, відповідно до якого текст судової повістки може бути надісланий судом учаснику СМС-повідомлення лише після подання ним суду заявки про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою СМС- повідомлення, а такої згоди захисник не надавала, і відповідно направлення їй СМС-повідомлення не є належним повідомленням про розгляд клопотання.
Однією із особливостей розгляду справ (клопотань, скарг та ін.) слідчим суддею є дуже короткі строки їх розгляду з моменту надходження до суду, при цьому для повідомлення сторін судового провадження окремого порядку повідомлень не виписано, а тому повідомлення захисника СМС-повідомленням про дату та час розгляду клопотання є належним способом повідомлення, оскільки відповідно до ч.8 ст.135КПК України у випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, як не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом.
Таким чином, дії слідчого судді ОСОБА_9 були направленні якраз на те, щоб учасники провадження були повідомлені про дату та час розгляду клопотання.
Продовження підозрюваним строку тримання під вартою, які на думку захисника та підозрюваних, не відповідає вимогам процесуального закону, не є підставою для відводу, оскільки незгода учасників судового провадження з рішенням суду законом підставою для відводу не визначено.
При розгляді заяви про відвід не може бути предметом розгляду рішення іншого судді, оскільки оцінку такому рішенню може надати тільки суд апеляційної інстанції, на розгляді якого перебувають рішення судді ОСОБА_9 про продовження строку тримання під вартою підозрюваний ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Але при цьому суд враховує, що рішення слідчий суддя ОСОБА_9 ухвалював відкрито, за участю підозрюваний та захисника.
Посилання на те, що в одній із ухвал слідчого судді ОСОБА_9 було посилання на докази, які не розглядалися у судовому засіданні, не свідчать про упередженість судді. Згідно пояснень учасників процесу вказана ухвала переглядалася судом апеляційної інстанції, і оцінку такому факту має давати тільки суд апеляційної інстанції
Керуючись п.4 ст.75, ст.81, ч.2 ст.376КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Відмовити захиснику адвокату ОСОБА_8 у задоволенні заяви про відвід слідчому судді ОСОБА_9 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено о 12 годині 15 хвилин 18 листопада 2019 року.

СуддяОСОБА_1