Справа № 991/1814/19
Провадження1-кс/991/2327/19
У Х В А Л А
18 листопада 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду 15.11.2019 надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Свою скаргу заявник обґрунтовує тим, що 12.11.2019 ним через приймальну НАБУ було подано на ім`я керівника ГПД НАБУ ОСОБА_3 заяву за вих. №3501/12 від 12.11.2019 про вчинення кримінальних правопорушень діючим Президентом України ОСОБА_4 . Заяву ОСОБА_2 за вих. №3501/12 від 12.11.2019 було зареєстровано в НАБУ 12.11.2019. Втім станом на 15.11.2019, за твердженням заявника, відомсти про вчинені кримінальні правопорушення до ЄРДР внесені не були.
Зазначені дії керівника ГПД НАБУ, на думку заявника, суперечать положенням ч. 1 ст. 214 КПК України, яка закріплює обов`язок слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У зв`язку з цим, ОСОБА_2 звернувся до Вищого антикорупційного суду зі скаргою на бездіяльність керівника ГПД НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та просить зобов`язати керівника ГПД НАБУ внести до ЄРДР відомості за заявою про вчинення кримінального правопорушення за вих. №3501/12 від 12.11.2019, зазначити в резолютивній частині ухвали визначену заявником кваліфікацію злочинів за ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 368, ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 369, ч. 1 ст. 396, ч. 2 ст.256, ст. 170, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 111, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 27 КК України, зобов`язати керівника ГПД НАБУ надати заявнику належним чином засвідчені витяги з ЄРДР та пам`ятки про процесуальні права і обов`язки потерпілого у кримінальному провадженні та повідомити суд про виконання ухвали суду.
Перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до таких висновків.
З огляду на зміст ст. 304 КПК України, при вирішенні питання про відкриття провадження за скаргою слідчому судді серед іншого належить встановити чи підлягає скарга розгляду у цьому суді.
Частиною 1 ст. 33-1 передбачено, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті (ч. 2 ст. 33-1 КПК України).
Перелік злочинів, які, на думку заявника, було вчинено діючим Президентом України ОСОБА_4 , а саме злочинів, передбачених за ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 368, ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 369, ч. 1 ст. 396, ч. 2 ст.256, ст. 170, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 111, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 27 КК України, містить корупційні злочини, зазначені у примітці до ст. 45 КК України, однак жодної з умов, передбачених п.п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України, слідчим суддею не встановлено.
Діючий Президент України не належать до суб`єктів, наведених у пункті 1 частини 5 статті 216 КПК.
У заяві також не йдеться про вчинення злочину службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків, що є обов`язковою ознакою, передбаченою пунктом 2 частини 5 статті 216 КПК.
Обов`язковою умовою підсудності кримінального провадження Вищому антикорупційному суду, передбаченою пунктом 3 частини 5 статті 216 КПК, є вчинення злочину, передбаченого статтею 369, частиною першою статті 369-2 КК, щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 Кримінального кодексу України або у пункті 1 ч. 5 ст. 216 КПК України, про що в заяві про вчинене кримінальне правопорушення також не йдеться.
Крім цього, відповідно до ст. 105 Конституції України Президент України користується правом недоторканності на час виконання повноважень. На час виконання повноважень Президент України не несе кримінальної відповідальності та проти нього не може бути порушена кримінальна справа (Рішення Конституційного Суду України Справа N 1-17/2003 від 10.12.2013).
Враховуючи наведене, скарга ОСОБА_2 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не підсудна Вищому антикорупційного суду.
Таким чином, відсутність у слідчого судді Вищого антикорупційного суду процесуальних повноважень розглянути подану скаргу, зумовлює неможливість її розгляду по суті і, відповідно, прийняття рішення про її задоволення або відмову.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається особі, яка із нею звернулась у разі, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 33-1, 216, 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ :

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність керівника Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 , яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінальних правопорушень, за заявою №3501/12 від 12.11.2019 - повернути особі, яка її подала.
Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.
Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1