Справа №: 400/643/18
провадження №: 1-кп/398/124/19
УХВАЛА
Іменем України

"03" грудня 2019 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області
в складі головуючого судді ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в місті Олександрії в залі суду м.Олександрії кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора - ОСОБА_4
захисника - адвоката ОСОБА_5
обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В :

Згідно ч.3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у виді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Прокурором в судовому засіданні заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 на 60 днів, оскільки строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчується 07 грудня 2019 р., однак на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого переховуватися від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення. Розгляд даної справи не завершено.

Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечує проти продовження строку тримання під вартою, вважає, що відносно нього можливо змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, він не буде переховуватися від суду.

Захисник ОСОБА_5 вважає, що відносно обвинуваченого можливо змінити запобіжний захід на домашній арешт, так як дослідженні всі докази по справі .

Суд, заслухавши думку учасників процесу, встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
У відповідності до вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється.
Відповідно до вимог ст.178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.
По даному кримінальному провадженню відносно обвинуваченого ОСОБА_3 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою. Строк тримання під вартою обвинуваченого спливає 07.12. 2019 р. На даний час судовий розгляд кримінального провадження не завершено.
ОСОБА_3 обвинувачується у скоєнні умисного тяжкого злочину, раніше не судимий, неодружений , не працює, особистих доходів для проживання не має. На даний час продовжують існувати ризики того, що обвинувачений ОСОБА_3 може перешкоджати судовому провадженню, переховуватися від суду з метою уникнути можливої кримінальної відповідальності, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Фактичні обставини вчиненого правопорушення у сукупності із тяжкістю можливого покарання, а також даними про особу обвинуваченого вказують на обґрунтованість у продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою останнього.
Хоча тяжкість покарання і не є визначним елементом при продовженні щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, разом з цим, врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилятись від суду, про що зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини по справі «W проти Швейцарії».
При цьому, суд враховує й те, що відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю.
Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Під час вирішення питання про продовження строку тримання під вартою не надано відомостей, які б безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого під вартою, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважили ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

За таких обставин, суд вважає за доцільне продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 строком на 60 днів.
Керуючись ст. 331 КПК України, -
У Х В А Л И В :
Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів з 03.12.2019 року до 31.01.2020 р. включно.
Копію ухвали направити в Державну установу «Кропивницький слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення.
Строк подачі апеляційної скарги обвинуваченим обчислюється з моменту вручення йому копії судового рішення.

Головуючий ОСОБА_1