Сквирський районний суд Київської області
Справа № 381/2568/19
Провадження № 1-кп/376/132/2019
УХВАЛА
підготовчого судового засідання
"24" липня 2019 р. Сквирський районний суд Київської області

в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

з участю заступника керівника Фастівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Сквирського районного суду Київської області кримінальне провадження, внесене 25.12.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001411, по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця села Триліси Фастівського району Київської області, поштовий індекс 08552, громадянин України, який має середню освіту, не одружений, дітей на утриманні немає, не працюючий, зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий, а саме: 01.10.2013 Фастівським міськрайонним судом Київської області за ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 309 КК України до 3 років позбавлення волі, 01.07.2014 звільнений з Житомирської ВК № 4 на підставі ст. 2 ЗУ «Про амністію»; 09.10.2015 Фастівським міськрайонним судом Київської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі, 15.07.2018 на підставі ч. 5 ст. 72 КК України звільнений по відбуттю строку покарання.

у скоєнні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.185 Кримінального кодексу України, -

встановив:

У провадженні Сквирського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважав, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України. Підстав для закриття відповідно до п. п. 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України не має. Підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої ст. 314 КПК України не встановлено. Прокурор вважав за необхідне здійснювати розгляд справи за участю обвинуваченого, потерпілих у відкритому судовому засіданні.

Також, прокурором було заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого на 60 днів з метою забезпечення кримінального провадження мотивуючи тим, що судове провадження не може бути закінчене в межах строку тримання обвинуваченого під вартою, а ризики передбачені ст.177 КПК України, що полягають у можливості переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню продовжують існувати.

Потерпілі у судове засідання не з`явилися, надіслали на адресу суду клопотання про проведення підготовчого засідання без їх участі та просили прийняти до розгляду цивільні позови та визнати їх цивільними позивачами.

Обвинувачений ОСОБА_5 щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду покладавсь на розсуд суду та не заперечував, щодо прийняття цивільних позовів до розгляду. Разом з тим, обвинувачений заявив клопотання про заміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, посилаючись на те, що він має міцні соціальні зв`язки, не має наміру переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Суд, заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, приходить до висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Сквирському районному суду Київської області.

Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження немає.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст. 61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.

Згідно з ч.1 ст.62 КПК цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин є достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду та прийняття цивільних позовів до розгляду.

Щодо вирішення судом питання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строків тримання під вартою, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Згідно з ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, що закріплено частиною 5 статті 9 Кримінального процесуального кодексу України.

При вирішенні даного питання, суд виходить з того, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.

Таким чином, при вирішенні судом питання щодо продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 реалізовано, у тому числі, його передбачене п. с) ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 20 КПК України, обмеження свободи з урахуванням балансу його особистого та суспільного інтересу.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, таке, що продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи (п. 79 рішення ЄСП у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року).

Судом враховано положення п. 3 ст. 5 Конвенції за яким: зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання під вартою (Рішення Європейського суду з прав людини «Яблонський проти Польщі»).

У судовому засіданні обвинуваченим не спростовано твердження сторони обвинувачення щодо існування ризиків можливості продовження ним скоєння інших злочинів, та незаконного впливу на свідків, потерпілих, яких ще не допитано в судовому засіданні.

Також, обвинуваченим не надано належних та допустимих доказів того, що при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, а саме: домашнього арешту, обвинувачений за жодних обставин не вчинить іншого злочину.

При вирішенні питання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою суд враховує той факт, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, та відповідно до ст.12 КК України вказаний злочин віднесені до категорії тяжких злочинів, крім того ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, стан його здоров`я не перешкоджає йому перебувати у місці попереднього ув`язнення, застосований запобіжний захід не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя шляхом ухилення обвинуваченого від суду. Крім того, ризики, які дають підстави вважати, що обвинувачений може не виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки, є реальними, вони виключають можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого на більш м`який.

Метою продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому провадженні.

Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 не встановлено.

У зв`язку з чим, суд вважає, що для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого обраний щодо нього запобіжний захід у виді тримання під вартою слід продовжити на 60 днів та з огляду на наведене у задоволенні клопотання обвинуваченого про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту слід відмовити.

Згідно з положеннями частин другої, третьої статті 9 Закону України «Про пробацію» для підготовки досудової доповіді персонал органу пробації має право отримувати інформацію про обвинуваченого від підприємств, установ, організацій або уповноважених ними органів та від громадян; досудова доповідь про обвинуваченого повинна містити: соціально-психологічну характеристику; оцінку ризиків вчинення повторного кримінального правопорушення; висновок про можливість виправлення без обмеження волі або позбавлення волі на певний строк.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 128, 314-317, 315, 336 КПК України, суд
постановив:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження внесене 25.12.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001411 по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч.3 ст. 185 КК України на 08.08.2019 року о 11:30 год., у відкритому судовому засіданні в приміщені Сквирського районного суду Київської області за обов`язковою участю прокурора, потерпілих, обвинуваченого, свідків.

ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 визнати цивільними позивачами у кримінальному провадженні внесеному 25.12.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001411 по обвинуваченню ОСОБА_5 України у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України.

Прийняти до спільного провадження з кримінальним провадженням № 0001411 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст. 185 КК України цивільні позови потерпілих про відшкодування матеріальної шкоди завданої кримінальним правопорушенням до ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної шкоди завданої кримінальним правопорушенням, визнавши обвинуваченого - цивільним відповідачем по справі.

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту - відмовити.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю села Триліси Фастівського району Київської області, громадянину України, який має середню освіту, неодруженому, непрацюючому, зареєстрованому та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому, на шістдесят днів до 21 вересня 2019 року включно.

Обвинуваченого ОСОБА_5 , якому продовжений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, у судове засідання доставляти конвоєм.

Копію ухвали вручити обвинуваченому негайно після її оголошення та направити Державній установі «Київський слідчий ізолятор» для виконання.

Доручити Сквирськомурайонному відділу з питань пробації філії Державної установи «Центр пробації» в місті Києві та Київській області Міністерства юстиції України скласти досудову доповідь відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Триліси Фастівського району Київської області.
Встановити строк подання досудової доповіді до суду не пізніше трьох робочих днів до призначеної дати судового засідання, яке призначене на 08.08.2019 на 11:30 год..

Зобов`язати відповідального представника органу пробації невідкладно повідомляти суд про наявність або виникнення об`єктивних обставин, що унеможливлюють підготовку або своєчасне подання до суду досудової доповіді.

Копію ухвали надіслати Сквирському районному відділу з питань пробації філії Державної установи «Центр пробації» в місті Києві та Київській області Міністерства юстиції України для виконання.

Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді; участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді. Обвинувачений зобов`язаний надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді (частина четверта статті 9 Закону України «Про пробацію», пункт 4 частини сьомої статті 42 КПК України).

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1