Справа № 128/310/17
УХВАЛА

09 жовтня 2019 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі:

головуючої судді- ОСОБА_1 , при секретарі- ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора- ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4

обвинувачених: ОСОБА_5 , ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці клопотання захисника ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження та скасування арешту майна у кримінальному провадженні , відомості про яке внесені 22 вересня 2016 року в ЄРДР за № 0001351 за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчинені ними кримінального правопорушення передбаченого ст. 246 КК України - на підставі п.4 ч.1 ст.284 КПК України, в зв`язку з набранням чинності законом, яким скасована кримінальна відповідальність за діяння, вчинене особою,-

УСТАНОВИВ :

З 07 лютого 2017 року в провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває на розгляді вищевказане кримінальне провадження.

В даному судовому засіданні захисник ОСОБА_4 подав суду два клопотання про закриття кримінального провадження та скасування арешту майна у кримінальному провадженні , які обґрунтував таким.

Зазначає, що згідно з обвинувального акту, затвердженого прокурором 31.01.2017 обвинувачені обвинувачуються у тому, що ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_6 , маючи умисел на незаконну порубку дерев у захисних насадженнях, а саме полезахисній лісовій смузі, розташованій на території Комарівської сільської ради Вінницького району Вінницької області на межі с. Комарів та с. Степанівна, заздалегідь підготовили автомобіль «ГАЗ-63», д.н.з. п НОМЕР_1 , кран-балку та бензопилу «Goodiuck». В подальшому в невстановлений слідством час, в період з березня 2016 року по 21.09.2016р. ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконну порубку дерев, з використанням робочої сили найманих робітників, ввівши в оману останніх щодо наявності необхідних дозвільних документів на проведення порубки дерев, не маючи спеціального на те дозволу, здійснили незаконну порубку 140 живих дерев на пні породи «Дуб», чим заподіяли шкоду на загальну суму 1 080 520 (один мільйон вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) грн.

Вказує , що вищезазначені дії органом досудового розслідування були кваліфіковані за ст.246 КК України.

Зазначає, що Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених лісоматеріалів» було внесено зміни до ст.246 КК України виклавши її в новій редакції, які набрали законної сили 01.01.2019 .

Отже, відповідно до ч.1, 2 ст. 246 КК України (в редакції від 01.01.2019) передбачено кримінальну відповідальність за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду. Згідно з приміткою 1 до ст.246 КК України (в редакції від 01.01.2019 ) у цій статті істотною шкодою вважається така шкода, яка у дві тисячі і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.

Таким чином, вважає, що з 01.01.2019 кримінально караним є діяння по незаконній порубці дерев, що завдало шкоди, яка у дві тисячі і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Вказує, що відповідно до п.5 підрозділу 1 Перехідних положень Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Згідно з підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 Податкового кодексу України, податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатної особи, встановлений на 1 січня 2019 року, складає 1 921,00 грн. Таким чином, податкова соціальна пільга в 2019 році складає 960,50 грн. (1 921,00 грн. х 50%).

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2016 рік» прожитковий мінімум для працездатної особи, встановлений на 1 січня 2016року, складає 1 378,00 грн. Отже податкова соціальна пільга в 2016 році складає 689,00 грн. (1 378,0 грн. х 50%).

В зв`язку з цим, вважає, що діяння по незаконній порубці дерев в 2019 році буде мати ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч. 1, 2 ст.246 КК України за умови, що завдана шкода складає більше 1921 000,00 грн. Крім того, вважає, що діяння по незаконній порубці дерев в 2016 році буде мати ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч.ч.1,2 ст.246 КК України за умови, що завдана шкода складає більше 1 378 000,00 грн.

В свою чергу, вважає що шкода внаслідок незаконної порубки дерев, яка інкримінується ОСОБА_5 та ОСОБА_6 складає 1 080 520 (один мільйон вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) грн., що є меншою суми шкоди необхідної для кваліфікації діяння як кримінального правопорушення.

Виходячи з вищевикладеного, вважає, що з 01.01.2019 за діяння, в якому обвинувачуються ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , їх не може бути притягнуто до кримінальної відповідальності.

З посилкою на ст.58 Конституції України, п.4 ч. 1 ст.284 КПК України, просить суд закрити дане кримінальне провадження, у зв`язку з набранням чинності законом, яким скасована кримінальна відповідальність за діяння, вчинене особою.

Також, оскільки дане кримінальне провадження підлягає закриттю, тому просив суд задовольнити його клопотання та скасувати арешт накладений на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду від 23.09.2016 на тимчасове вилучене майна- автомобіль «ГАЗ-63», державний номерний знак НОМЕР_2 .

В даному судовому засіданні обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , підтримали клопотання захисника , з підстав зазначених у них; доповнень від них до суду не поступило.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення вище вказаних клопотань, оскільки вважає, що на даній стадії судового процесу, суд не має підстав закривати провадження п.4 ч. 1 ст.284 КПК України, так як на час вчинення інкримінованого злочину обвинуваченим- березень 2016 по 21.09.2016 диспозиція ст.246 КК України, передбачала кримінальну відповідальність за незаконну порубку дерев і чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду; дана стаття закону не декриміналізована та по цій статті істотна шкода не була встановлена в законі, шляхом зазначення у примітці , як у нинішній редакції цієї статі з прив`язкою до конкретних меж грошового еквівалента завданої шкоди виходячи із розміру неоподатковуваного мінімум доходів громадян, тому істотність шкоди в даному кримінальному провадженні доводиться стороною обвинувачення письмовим доказами, які суд повинний оцінити в судовому засіданні. Оскільки він не убачає підстав для закриття провадження, тому просив суд відмовити і у задоволені клопотання про скасування арешту на автомобіль, оскільки судовий розгляд ще триває і на даний час скасування арешту є передчасним.

Вислухавши заявлені клопотання захисником та міркування присутніх учасників кримінального провадження, оглянувши клопотання та матеріали кримінального провадження, суд вважає, що у задоволені клопотань захисника слід відмовити виходячи з такого.

Стаття 2 КПК України, передбачене , що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно до ст. 3 КПК України, досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності; закон України про кримінальну відповідальність - законодавчі акти України, які встановлюють кримінальну відповідальність (Кримінальний кодекс України та закон України про кримінальні проступки);обвинувачення - твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом; притягнення до кримінальної відповідальності - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 4 , ст.5, ч.1 ст. 6 КПК України, кримінальне провадження на території України здійснюється з підстав та в порядку, передбачених цим Кодексом, незалежно від місця вчинення кримінального правопорушення.

Процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Допустимість доказів визначається положеннями цього Кодексу, які були чинними на момент їх отримання.

Кримінальне провадження за правилами цього Кодексу здійснюється щодо будь-якої особи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Диспозиція ст. 246 КК України, станом на період інкримінованого обвинуваченим кримінального проводження ( березень 2016 -21.09.2016), передбачала кримінальну відповідальність за незаконну порубку дерев і чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду, а також вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах (стаття 246 із змінами, внесеними згідно із Законом № 1019-VIII від 18.02.2016)

В дану статтю закону , на даний час було внесені зміни ще три рази , зокрема- в редакції Законів № 2063-VIII від 23.05.2017, № 2531-VIII від 06.09.2018; із змінами, внесеними згідно із Законом № 2708-VIII від 25.04.2019.

В кінцевій редакції змін ст. 246 КК України в собі містить чотири частини, а також примітку № 1, про те, що у цій статті істотною шкодою вважається така шкода, яка у двадцять і більшеразів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.

В свою чергу, суд звертає увагу захисника, що положеннями п.4 ч. 1 ст.284 КПК України, передбачено , що кримінальне провадження закривається в разі, якщо набрав чинності закон, яким скасована кримінальна відповідальність за діяння, вчинене особою.

Тому суд згодний з позицією прокурора про те, що ст. 246 КК України не була декриміналізована , а зазнавала змін та конкретизації обов`язкових елементів складу цього злочину.

Кримінальне правопорушення передбачене ст. 246 КК України, відноситься до категорії злочинів проти довкілля та обов`язковим елементом складу цього злочину є наявність істотної шкоди, завданої об`єкту злочинного посягання , тобто довкіллю.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 9 Постанови Пленуму Верховного суду України 10.12.2004 N 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», звернуто увагу судів на те, що кримінальна відповідальність за незаконну порубку лісу (ст. 246 КК ( 2341-14 ) настає у випадках, коли остання здійснювалася з порушенням нормативних актів, які регулюють порядок порубки дерев і чагарників, у лісах, захисних та інших лісових насадженнях (якщо при цьому заподіяно істотну шкоду), або в заповідниках чи на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах.

Зокрема, визнається незаконною порубка дерев і чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено. У справах про злочини, відповідальність за які передбачена ст. 246 КК ( 2341-14 ), шкода визнається істотною, коли: були знищені певні види дерев у тій чи іншій місцевості; погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу; виникли труднощі у відтворенні заліснення в певній місцевості; знизилась якість атмосферного повітря; змінились ландшафт місцевості, русло річки; сталась ерозія ґрунту; тощо. Якщо внаслідок незаконної порубки дерев, чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав несе відповідальність за статтями 64-67 Кодексу України про адміністративні правопорушення ( 80731-10 ) (далі - КпАП).

Виходячи з того, що станом на період інкримінованого обвинуваченим вчинення кримінального проводження ( березень 2016 -21.09.2016), діяла редакція ст. 246 КК України, яка не містила в собі примітки з роз`ясненням поняття « істотна шкода», на даний час ст. 246 КК України не декриміналізована, отже сторона обвинувачення не вичерпала свого права в судовому засіданні на доведення істотності шкоди в діях обвинувачених належними та допустимий доказами.

Отже у суду відсутня підстава для застосування п.4 ч. 1 ст.284 КПК України, тому у задоволені цього клопотання захисту слід відмовити за безпідставністю.

Відповідно до ч. 4 ст.174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Так як суд відмовив захисту у задоволені клопотання про закриття провадження , тому у задоволені клопотання про скасування арешту з автомобіля слід також відмовити, - за передчасністю.

Керуючись ст.ст.284,369-372 КПК України, Суд-

УХВАЛИВ:

У задоволені клопотання захисника ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження, внесеного 22 вересня 2016 року в ЄРДР за № 0001351 за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчинені ними кримінального правопорушення передбаченого ст. 246 КК України - на підставі п.4 ч.1 ст.284 КПК України, в зв`язку з набранням чинності законом, яким скасована кримінальна відповідальність за діяння, вчинене особою відмовити.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути включені учасниками кримінального провадження до апеляційної скарги на кінцеве процесуальне рішення у даному провадженні.

Об`явити перерву в судовому засіданні на 20.11.2019 о 16.20 годин- для виклика свідків.
Повна ухвала суду складена 16.10.2019

Суддя: