Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6109/19
У Х В А Л А

23 травня 2019 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного на банківський рахунок,-

В С Т А Н О В И В :

На адресу суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного на її рахунок № НОМЕР_1 , відкритого у ПАТ Банк «Контракт», накладеного відповідно до ухвали Апеляційного суду м.Києва від 28.01.2016 року.

Посилаючись на те, що арешт на рахунок у банку накладено без достатніх на те підстав, просив скасувати арешт.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У клопотанні про скасування арешту ОСОБА_2 вказує на те, що арешт на банківський рахунок було накладено відповідно до ухвали Апеляційного суду м. Києва від 28.01.2016 року.

Відповідно до ст. 147 КПК України особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається слідчому судді, суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Відповідно до роз`яснень, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ в абз. 1 п. 13 Листа «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» №223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слід звернути увагу, що згідно з ч. 1 ст. 147 КПК клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення розглядається слідчим суддею, судом (під час судового розгляду), який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення. Такий підхід, враховуючи зміст положень ч. 6 ст. 9 КПК, доцільно використовувати й при розгляді клопотань про скасування відсторонення від посади та арешту майна.

Оскільки арешт на банківський рахунок № НОМЕР_1 , відкритого у ПАТ Банк «Контракт», було накладено відповідно до ухвали Апеляційного суду м. Києва від 28.01.2016 року, згідно роз`яснень, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ таке клопотання розглядає суд, який виніс ухвалу про накладення арешту, приходжу до висновку про повернення клопотання.

Керуючись ч. 6 ст. 9, ст. ст. 147, 174 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного на банківський рахунок - повернути адвокату ОСОБА_2 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1