Провадження №1-кс/369/3249/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.08.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
Слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП у Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003730 від 09 серпня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 п. 12 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, українця, громадянина України, маючого повну вищу освіту, одруженого, пенсіонера, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що 09.08.2019 близько 18 год. 00 хв. (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 вступили у попередню змову направлену на протиправне заподіяння смерті іншій людині, перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , діючи умисно, протиправно та цілеспрямовано, маючи прямий умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті іншій людині, тобто посягаючи на найвищу соціальну цінність життя людини, усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, використовуючи предмет схожий на пістолет здійснив близько 4-ох пострілів в область грудної клітини ОСОБА_9 та близько 3-ох пострілів у різні частини тіла.
На місці вчинення злочину, ОСОБА_5 та ОСОБА_8 вчинили усі дії, які вважали необхідними для доведення злочину до кінця, але не змогли завершити злочин з причин, які не залежали від їх волі, оскільки потерпілий ОСОБА_9 внаслідок вчинення опору з місця події втік.
Згідно медичної довідки № 6313 від 09.08.2019, у ОСОБА_9 мається вогнепальне поранення живота, грудної клітини та лівої руки.
09.08.2019 о 22 годині 00 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.
10.08.2018 слідчим за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, а саме у закінченому замаху на вбивство, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, вчинено за попередньою змовою групою осіб.
Таким чином, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Харків, українець, громадянин України, маючий повну вищу освіту, одружений, пенсіонер, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимий.
Окрім цього, 09 серпня 2019 року близько 18 години 00 хвилин ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 вступили у попередню змову направлену на розбійний напад поєднаний із насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи. Так, ОСОБА_5 та ОСОБА_8 перебуваючи неподалік домоволодіння АДРЕСА_2 , стоячи поблизу автомобіля марки «Mitsubishi Pajero» д.н.з. НОМЕР_1 чорного кольору побачили потерпілого ОСОБА_9 та покликали останнього до автомобіля тим самим привернули його увагу. Після чого, ОСОБА_9 звернувши увагу підійшов до вищевказаного автомобіля, де діючи умисно, маючи умисел на заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь та його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, ОСОБА_5 із застосуванням предмету схожого на пістолет здійснив близько 4-ох пострілів в область грудної клітини ОСОБА_9 та близько 3-ох пострілів у різні частини тіла, після чого відкрито заволоділи сумкою з вмістом ноутбуку марки «DELL» чорного кольору та зарядним пристроєм до нього, тим самим здійснили напад, поєднаний із насильством, що є небезпечним для життя та здоров`я відносно потерпілого ОСОБА_9 , який згідно довідки № 6313 від 09.08.2019 Києво-Святошинської ЦРЛ отримав тілесні ушкодження у вигляді вогнепального поранення живота, грудної клітини та лівої руки.
Після цього, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 із застосування фізичної сили та бажаючи фізично подолати волю і опір потерпілого ОСОБА_9 намагалися заштовхнути останнього до багажника вищевказаного автомобіля, однак внаслідок вчинення опору ОСОБА_9 з місця події втік.
В подальшому ОСОБА_5 та ОСОБА_8 утримуючи при собі вищезазначене викрадене майно, з місця вчинення злочину зникли, викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим завдали потерпілому ОСОБА_9 матеріального збитку.
11.08.2018 слідчим за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, а саме у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, поєднаний із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень.
Таким чином, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Харків, українець, громадянин України, маючий повну вищу освіту, одружений, пенсіонер, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимий.
Вина ОСОБА_5 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом допиту потерпілого, протоколами допитів свідків, протоколами огляду місця події та іншими матеріалами в сукупності.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочинів, передбачениз ч. 2 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України за ступенем тяжкості є особливо тяжкими злочинами, за які законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі та від восьми до п`ятнадцяти років позбавлення волі.
У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваному
ОСОБА_5 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може:
- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;
- незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні;
- вчинити інше кримінальне правопорушення.
Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, який за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином та покарання за який становить від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявок дооргану досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може впливати на потерпілого, свідків, інших осіб у кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне. Даний ризик обґрунтовується тим, що наразі існує ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на них, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань.
Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_5 необхідно обрати найсуворіший запобіжний захід, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків.
Лише обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.
Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, будуть недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст.ст. 179-182 КПК України, вони не позбавляють у повній мірі підозрюваного можливості вільно пересуватися, вчиняти протиправні дії.
Відповідно до практики Європейського суду із захисту прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Наявність вищевказаних ризиків свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а тому слідчий просив суд задовольнити клопотання та застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, українця, громадянина України, маючого повну вищу освіту, одруженого, пенсіонера, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого,запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів у Державній установі «Київський слідчий ізолятор».
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив суд задовольнити його у повному обсязі.
У судовому засіданні підозрюваний повідомив, з потерпілим знайомий близько року, потерпілий був винен підозрюваному гроші, з приводу чого дійсно 09.08.2019 року мав конфлікт з потерпілим, однак, жодного умислу на вбивство він не мав, попередньої змови з ОСОБА_10 не мав, ОСОБА_10 опинився випадково в Києві, жодних пострілів зі зброї не здійснював, проти клопотання заперечив, просив клопотання залишити без розгляду. На питання прокурора відмовився відповідати з посиланням на ст. 63 Конституції України.

Захисник в судовому засіданні заперечив, просив в задоволенні клопотання відмовити. Пояснив, що підозра по ст. 115 захиснику не вручалась, тяжкість тілесних ушкоджень потерпілого до цього часу не встановлено, фактичні події кваліфіковані слідством невірно.

Допитаний свідок ОСОБА_11 повідомила суду, що є дружиною підозрюваного, мешкає в підозрюваним в шлюбі з 1997 року в Харкові, мають спільного сина, охарактеризувала підозрюваного позитивно.

Допитаний свідок ОСОБА_12 повідомив суду, що є товарищем підозрюваного, знайомий з останнім близько 25 років, на його думку, підозрюваний характеризується позитивно. Також свідок повідомив, що не заперечую проти застосування домашнього арешту стосовно підозрюваного в його квартирі в Києві.

Суд, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
При цьому слідчий суддя враховує, що з урахуванням початкової стадії досудового розслідування, слідством зібрано достатньо доказів для підозри ОСОБА_5 саме в заявленій підозрі, оскільки виявлені речові докази на місці події та в автомобілі підозрюваного, письмові пояснення свідків та потерпілого, в своїй сукупності підтверджують обставини обвинувачення та спростовують пояснення підозрюваного, надані в судовому засіданні, які суд відхиляє як намагання підозрюваного ввести органи слідства та суд в оману щодо фактичних обставин події.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В даному випадку, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, який відповідно до ст.12 КК України, за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічним позбавленням волі.
Слідчий суддя вважає обґрунтованим посилання прокурора на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, з урахуванням конкретних обставин даної справи, зокрема, підозрюваний може:
-переховатись від органу досудового розслідування та/або суду;
-незаконно впливати на потерпілого або свідків;
-вчинити інше кримінальне правопорушення.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 , окрім вище викладених обставин, слідчий суддя у відповідності до ст.. 178 КПК України враховує вагомість наявних доказів, що обґрунтовують підозру, які свідчать про зухвалий спосіб вчинення злочину, який направлений на найвищу соціальну цінність людити, її життя, із застосуванням завчасно підготовленої зброї, також слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я підозрюваного, та розмір майнової шкоди, нанесеної потерпілому, стійкість соціальних зв`язків в місці мешкання, відсутність судимостей, відсутність постійного місця роботи, репутацію підозрюваного.
Таким чином, слідчий суддя вважає реальними ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні або вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи вищевикладені обставини та встановлену слідчим суддею ступінь ризиків та характеризуючи обставин, ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків та, в даному конкретному випадку, відповідає інтересам суспільства. При цьому, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень, застосування іншого більш, більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, на думку слідчого судді є недостатніми для запобігання зазначеним ризикам з урахуванням ступеня встановлених ризиків та характеризуючи матеріалів стосовно підозрюваного.
Застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту стосовно підозрюваного ОСОБА_13 не суперечитиме п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» від 09.06.2005, «Фрізен проти Росії» від 24.03.2005 та «Ізмайлов проти Росії» від 16.10.2008, оскільки саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених вище ризиків та забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.
Слідчий суддя вважає запобіжний захід у вигляді тримання під вартою співмірним суспільним інтересам в даній справі, виявлені ризики, з урахуванням особи підозрюваного та встановлених обставин злочину, взаємозв`язку таких обставин з можливими діями підозрюваного на підставі досліджених судом доказів, неможливо усунути в повній мірі застосуванням більш м`яких запобіжних заходів.
Між тим, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З вище наведених підстав слідчий суддя, приходить до висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів із застосуванням насильства.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, слідчий суддя -
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, українця, громадянина України, маючого повну вищу освіту, одруженого, пенсіонера, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого - строком на 60 діб до 07.10.2019 року включно без можливості внесення застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів, і закінчується 07 жовтня 2019 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1