печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 21.08.2019, у рамках кримінального провадження № 0000255,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.08.2019, в частині накладення арешту на 3/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00).

Заявник в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, до суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про розгляд клопотання без її участі.

Представник ГСУ НП України у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження та додані до нього документи приходжу наступних висновків.

Так, Головним слідчим управлінням НП України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.04.2015 року за № 0000255 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 205 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 21.08.2018 року по справі № 757/41029/18-к, в межах кримінального провадження № 0000255, накладено арешт в тому числі на майно, 3/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00), що належить ОСОБА_4 .

Накладаючи арешт на майно слідчий суддя виходив з того, що підозрюваний ОСОБА_5 , проживає однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_4 , якій на праві власності належить вищевказане майно, яке є спільно набутим, враховуючи, що санкція інкримінованої підозрюваному ОСОБА_5 ч. 1 ст. 191 КК України передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна, і незастосування накладення арешту на майно може призвести до наслідків, визначених ч. 11 ст. 170 КПК України, що унеможливить виконання вироку в частині можливої конфіскації майна, а також забезпечення відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушення (цивільний позов).

Так, статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Так, із матеріалів провадження слідує, що 13.10.2015 року ОСОБА_6 та ОСОБА_7 подарували належні їм відповідно і частини квартири ОСОБА_4 , що підтверджується договором дарування часток квартири від 13.10.2015 року, а частина квартири перейшла у право власності внаслідок її участі у приватизації державного майна.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про необґрунтованість накладення арешту на 3/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00), а відтак клопотання підлягає задоволенню, оскільки вбачається порушення права власника на користування, розпорядження і володіння майном та в даному випадку не будуть досягнуті цілі кримінального провадження.

Керуючись, ст.ст. 13, 41 Конституції України, ст. 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 174, 309 КК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 21.08.2019, у рамках кримінального провадження № 0000255 задовольнити.

Скасувати арешт майна накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.08.2019, в частині накладення арешту на 3/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1