Справа № 461/6434/19
Провадження № 1-кс/461/9242/19
У Х В А Л А
28.10.2019 року

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого Головного управління поліції у Львівській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Верхнє Синьовидне Сколівського району Львівської області, українця, громадянина України, який працює оператором ТОВ «Нова Пошта», раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

за матеріалами кримінального провадження № 0000681 за ч. 3 ст. 286 Кримінального кодексу України, -
ВСТАНОВИВ:
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він 25 серпня 2019 року, приблизно о 23 годині 02 хвилини, керуючи автомобілем марки «AUDI Q7», реєстраційний номер НОМЕР_1 (реєстрація Чеської Республіки) та рухаючись ним автодорогою сполученням «Київ-Чоп», у напрямку руху транспорту до м. Чоп, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, при проїзді її ділянки в районі 644 км + 950 м, що поблизу смт Верхнє Синьовидне під час руху проявив неуважність до дорожньої обстановки та її змін, не дотримався безпечної дистанції до автомобіля марки «SKODA SUPERB», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_7 , не вжив своєчасних заходів до зменшення швидкості. Такими своїми діями ОСОБА_5 створив аварійну обстановку, яка призвела до зіткнення автомобіля марки «AUDI Q7» із задньою частиною автомобіля «SKODA SUPERB», від чого останній транспортний засіб, будучи некерованим, в свою чергу, скоїв зіткнення із задньою частиною попутного йому автомобіля «VOLKSWAGEN POLO», реєстраційний номер НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_8 . Далі після першого зіткнення автомобіль марки «AUDI Q7», виїхав на смугу зустрічного руху, де зіткнувся із автомобілем марки «DAEWOO LANOS», реєстраційний номер НОМЕР_4 , під керуванням водія ОСОБА_9 . У результаті порушення водієм ОСОБА_5 Правил дорожнього руху України, пасажири автомобіля марки «DAEWOO LANOS» ОСОБА_10 та ОСОБА_11 від отриманих травм померли, а водій цього автомобіля ОСОБА_9 та його пасажир ОСОБА_12 з тілесними ушкодженнями різного ступеня тяжкості госпіталізовані. Відтак, органами поліції ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні порушення правил безпеки дорожнього руху, будучи особою, яка керує транспортним засобом, що заподіяло смерть двох осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 Кримінального кодексу України.
Крім того, слідчий у клопотанні зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на термін від 5 до 10 років; в результаті його дій настали тяжкі наслідки у вигляді смерті двох людей; на момент дорожньо-транспортної пригоди керував транспортним засобом, підозрюваний перебував у стані алкогольного сп`яніння. Вважає, що наведене з урахуванням наявності паспорта для виїзду за кордон, дає підстави передбачати можливість, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, експертів, вчинити інше кримінальне правопорушення. Наведені обставини, на думку слідчого, свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Просить слідчого суддю обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали заявлене клопотання. Прокурор зазначив, що підозрюваний здав один паспорт для виїзду за кордон, проте органом досудового розслідування було встановлено наявність у нього другого такого паспорту, про який повідомлено ОСОБА_5 не було.
Підозрюваний та захисник проти задоволення клопотання слідчого заперечили. ОСОБА_5 фактичних обставин кримінального правопорушення не визнав, проте зазначив, що дійсно перебував у стані алкогольного сп`яніння. Захисник пояснила, що підозрюваний за час лікування, коли перебував без нагляду, не порушував своїх обов`язків, передбачених КПК України; здійснює відшкодування витрат на лікування потерпілих.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор та слідчий обґрунтовує доводи обвинувачення, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий підтверджує доводи клопотання, суд вважає, що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 Кримінального кодексу України, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні вагомі докази, зокрема:
- дані протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 26 серпня 2019 року, відповідно до якого зафіксована слідова інформація вчиненого злочину;
- дані висновку щодо результатів медичного огляду на вживання алкоголю № 127 від 26 серпня 2019 року, згідно з яким ОСОБА_5 перебував у стані алкогольного сп`яніння;
- показання свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 .
Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення в повному обсязі доведене існування ризиків, що у разі необрання запобіжного заходу, можливе перешкоджання встановленню істини у справі.
Судом не виключається можливість впливу підозрюваного на свідків та потерпілих, з метою зміни їх показів під час досудового розслідування чи судового провадження для уникнення відповідальності чи пом`якшення покарання. Також враховується неналежна процесуальна поведінка підозрюваного щодо неповідомлення по наявність у нього другого паспорту для виїзду за кордон. Посилання у судовому засіданні під час розгляду даного клопотання на знищення паспорту під час ДТП не можуть бути прийняті судом, оскільки підозрюваний у встановленому законом порядку не повідомив про це компетентні органи тривалий час.
Згідно з санкцією статті, у разі визнання ОСОБА_5 винуватим, він може бути позбавлений волі на строк до 10 років з урахуванням обставини, що обтяжує покарання алкогольного сп`яніння. Наведені вище обставини разом із суворістю можливого покарання можуть схилити підозрюваного до втечі.
Слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що інші запобіжні заходи з об`єктивних причин не забезпечать законослухняну поведінку підозрюваного. Слідчий суддя також враховує, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Положеннями ч. 4 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
З клопотання та повідомлення про підозру вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у тому, що вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 286 Кримінального кодексу України, що спричинило загибель двох людей.
Враховуючи зазначені обставини, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне не застосовувати до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» строком на 60 (шістдесят) днів до 26 грудня 2019 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1