УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2019 року

м. Київ
справа № 295/11526/19

провадження № 51-4124впс19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання голови Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження №295/11526/19 за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 01 серпня 2019 року про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою в кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 , ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 187, ч. 1 ст. 357 Кримінального кодексу України (далі КК), з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання голови Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження №295/11526/19 за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 01 серпня 2019 року в частині продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_7 з Житомирського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що в Житомирському апеляційному суді неможливо провести автоматизований розподіл кримінального провадження через відсутність необхідної кількості суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, оскільки п`ятеро з восьми суддів кримінальної палати Житомирського апеляційного суду вже брали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що позбавляє їх права розглядати це провадження. Крім того, щодо одного судді припинено розподіл справ через заборону такого розподілу у зв`язку із відпусткою тривалістю 14 днів і більше. На цій підставі голова апеляційного суду просить Верховний Суд вирішити питання про направлення кримінального провадження для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.
Перевіривши наведені в поданні доводи, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Як убачається з матеріалів провадження, 15 серпня 2019 року до Житомирського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_4 , ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 187, ч. 1 ст. 357 КК, за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 01 серпня 2019 року в частині продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 .
Відповідно до п. 7.1 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду в Житомирському апеляційному суді, затверджених рішенням зборів суддів Житомирського апеляційного суду від 02 жовтня 2018 року №1 (далі Засади),у складі Житомирського апеляційного суду утворено судові палати з розгляду цивільних і кримінальних справ, склад яких визначається зборами суддів.
Згідно з додатком №1 до Засад до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду входять вісім суддів, а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .

Протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 серпня 2019 року та відповідним звітом підтверджено, що при проведенні автоматизованого розподілу судової справи між суддями не відбулося призначення, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів. Судді ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 виключені з автоматизованого розподілу вказаного кримінального провадження на підставах недопустимості повторної участі судді у кримінальному провадженні згідно зі ст. 76 КПК, а суддя ОСОБА_10 у зв`язку із забороною призначення перед відпусткою тривалістю 14 днів і більше (з 19 серпня до 13 вересня 2019 року). Суддю ОСОБА_12 обрано суддею-доповідачем, а суддю ОСОБА_9 членом колегії.

Отже, враховуючи дані подання та протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Житомирського апеляційного суду, неможливо забезпечити розгляд кримінального провадження у цьому суді.
Відповідно до ч. 4 ст. 28 КПК кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою, має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово.
Враховуючи викладене, на підставах, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК, колегія суддів вважає необхідним направити матеріали вказаного провадження за апеляційною скаргою захисника на ухвалу місцевого суду з Житомирського апеляційного суду до іншого, найбільш територіально наближеного апеляційного суду - Вінницького апеляційного суду.
Керуючись статтями 32, 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання голови Житомирського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали кримінального провадження №295/11526/19 за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 01 серпня 2019 року про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою в кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 , ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 187, ч. 1 ст. 357 КК направити для розгляду до Вінницького апеляційного суду.
Ухвала Верховного Суду набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3