Провадження №1-кс/369/4334/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.11.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ Національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005247 від 01.11.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1. ст. 246 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Києво-Святошинського ВП ГУ Національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , звернувся до суду з даним клопотанням, мотивуючи його тим, що у провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження за № 0005247 від 04.09.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
31.10.2019 року до ЧЧ Києво-Святошинського ВП надійшло повідомлення від поліціейського ОСОБА_4 про те, що за адресою АД Київ-Чоп 15 кілометр було виявлено автомобіль марки Газ д.н.з НОМЕР_1 який було завантажено деревиною на яку були відсутні документи.
В ході проведення досудового розслідування виникла необхідність у проведенні огляду за адресою: автодорога Київ-Чоп, 15 кілометр в сторону м. Києва, транспортного засобу ГАЗ 330210 д.н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 , та знаходиться у користуванні ОСОБА_6 . Так, 31.10.2019 року в період часу з 13 год. 45 хв. по 14 год. 00 хв. було проведено огляд вказаного транспортного засобу.
Під час проведення огляду було виявлено та вилучено наступні речі:
- автомобіль ГАЗ 330210 д.н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 , та знаходиться у користуванні ОСОБА_6 ;
- свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_5 , та знаходиться у користуванні ОСОБА_6 на автомобіль ГАЗ 330210 д.н.з. НОМЕР_1 ;
- два ключі запалювання до автомобіля ГАЗ 330210 д.н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 , та знаходиться у користуванні ОСОБА_6 ;
- 7-колод деревини «Сосна» довжиною приблизно 1,5 метри, що знаходились в автомобілі ГАЗ 330210 д.н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 , та знаходиться у користуванні ОСОБА_6 ;
У даному випадку вилучені речі могли були використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди, а також містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження,
Таким чином, задля збереження вилучених речей, які можуть виявитися речовими доказами є необхідність у накладенні арешту на них.
В силу ч. 1 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
До судового засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.
У відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається без повідомлення представників власника майна оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні обєкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були обєктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.
Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним устатті 98цього Кодексу.
Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У відповідності до вимог ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, яка його подала, не доведе необхідність такого арешту, а при вирішенні питання про арешт майна повинен враховуючи: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, вважає у задоволенні клопотання необхідно відмовити, оскільки слідчий не довів необхідність такого арешту та, що існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до перетворення, відчуження майна.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ Національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005247 від 01.11.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1. ст. 246 КК України - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1