УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 вересня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю заявника адвоката ОСОБА_3 , прокурора - ОСОБА_4
розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 ,який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування постанови від 27.08.2019 прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 про частково задоволення клопотання,

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 , в якій просить скасувати постанову прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 про часткове задоволення клопотання від 27.08.2019, якою було відмовлено стороні потерпілого адвокату ОСОБА_3 , який діє в інтересах потерпілого ОСОБА_5 бути присутнім під час допиту ОСОБА_6 .
Також, заявник просить зобов`язати прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 допитати ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0001512 за участі сторони потерпілого адвоката ОСОБА_3 .
В обґрунтування скарги, заявник вказав, що Солом`янським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001512 від 14.02.2019.
Також, заявник вказує, що 22.08.2019 в межах вказаного кримінального провадження ним було подано до прокурора Київської місцевої прокуратури №9 клопотання про допит свідка, з проханням встановити місцезнаходження та допитати за участі сторони потерпілого ОСОБА_6 .
Постановою прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 від 27.08.2019 частково задоволено клопотання адвоката ОСОБА_3 , а саме задоволено вимогу допитати ОСОБА_6 , однак відмовлено провести допит останнього за участі представника потерпілого.
Заявник, посилаючись на вимоги ч.6 ст. 223 КПК України, вважає, що вказана постанова обмежує процесуальні права потерпілого та повинна бути скасована, з зобов`язанням прокурора допитати ОСОБА_6 саме за участі сторони потерпілого адвоката ОСОБА_3 .
Адвокат у судовому засіданні скаргу підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити, посилаючись на викладені у ній обставини.
Прокурор у судовому засіданні проти скарги заперечував та просив у її задоволенні відмовити, посилаючись на те, що постанова є обґрунтованою та вмотивованою.
Слідчий суддя, заслухавши адвоката, прокурора, дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, приходить до наступного висновку.
Встановлено, що СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001512 від 14.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.
22.08.2019 адвокат ОСОБА_3 звернувся в інтересах потерпілого ОСОБА_5 до прокурора Київської місцевої прокуратури №9 у кримінальному провадженні №0001512 із клопотанням від 22.08.2019 р. про допит свідка ОСОБА_6 за участі представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 .
Постановою прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 від 27.08.2019 клопотання адвоката ОСОБА_3 задоволено частково, постановлено допитати в якості свідка ОСОБА_6 , а врешті клопотання відмовлено.
Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 8 КПК України гарантовано, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Згідно ч. 1 ст. 36 КПК України, прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові та інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення прокурора.
Частиною третьою статті 93 КПК України встановлено, що сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу.
Згідно до ч. 1 ст. 223 КПК України слідчими (розшуковими) діями є дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 5 ст. 223 КПК України у разі отримання під час проведення слідчої дії доказів, які можуть вказувати на невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий, прокурор зобов`язаний провести відповідну слідчу (розшукову) дію в повному обсязі, долучити складені процесуальні документи до матеріалів досудового розслідування та надати їх суду у випадку звернення з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Частиною 6 статті 223 КПК України встановлено, що слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній.
Згідно п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема, рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником
Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Згідно ст. 110 КПК України рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне. Постанова слідчого, прокурора складається, зокрема, з: 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.
Відповідно до ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.
Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Відповідно до ч.1 ст. 224 КПК України допит проводиться за місцем проведення досудового розслідування або в іншому місці за погодженням із особою, яку мають намір допитати. Кожний свідок допитується окремо, без присутності інших свідків.
Частиною 9 статті 224 КПК України встановлено, що слідчий, прокурор має право провести одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях. На початку такого допиту встановлюється, чи знають викликані особи одна одну і в яких стосунках вони перебувають між собою.
В даній нормі закону детально розписані порядок та процедура допиту свідків, при цьому участь потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого та їх захисників під час проведення даної слідчої дії не передбачено.
Згідно ст. 352 КПК України після прямого допиту свідка учасниками процесу передбачений перехресний допит свідків та здійснюється на стадії судового розгляду у судовому засіданні, на стадії досудового розслідування такий допит не передбачений прямою нормою кримінально-процесуального законодавства.
Таким чином, участь захисника потерпілого при допиті свідка є необов`язковою та не передбачена ст.224 КПК України, при цьому свідка, допит якого задоволено оскаржуваною постановою прокурора, не допитано, будь-які відомості щодо розбіжностей показів відсутні.
Разом з тим, слідчий суддя бере до уваги, що згідно зі ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.
Слідчий та прокурор самостійно обирають тактику проведення слідчих дій.
Прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (ч.1 ст. 36 КПК України).
Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.
З урахуванням вищенаведеного, підстав для скасування постанови прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 від 27.08.2019 року про часткову відмову у задоволенні клопотання, слідчий суддя не знаходить.
Таким чином, скарга адвоката ОСОБА_3 подана в інтересах ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 22, 303, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування постанови від 27.08.2019 прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 про частково задоволення клопотання, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1