УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.07.2019 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання старшого слідчий слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управляння Національної поліції в Житомирській області майор поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури про арешт майна, внесене по кримінальному провадженні за №0000581 від 10.07.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст.185 КК України, -

встановив:

Слідчий звернувся до суду з указаним клопотанням де зазначено, що 09.07.2019 до ч/ч Житомирського районного відділення поліції надійшло повідомлення, а в подальшому заява від ОСОБА_4 , про те що в період часу з 22:00 год. 06.07.2019 року по 09:00 год. 08.07.2019 року невідома особа, перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу таємно викрала телефонний кабель марки П-274 довжиною 120 метрів, що перебуває на балансі ПАТ «Укртелеком», сума матеріальної шкоди встановлюється.

10.07.2019 відомості про вчинений злочин внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000581 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

Під час проведення досудового слідства було встановлено, що причетним до вчинення крадіжки являється ОСОБА_5 , за місцем проживання якого було виявлено та в подальшому добровільно видано власницею домоволодіння ОСОБА_6 моток кабелю в чорній ізоляції довжиною 40 метрів, який було вилучено до Житомирського РВП ГУНП в Житомирській області, якій останній викрав з електроопор, по вул.. Шевченко в с. Головенка, Житомирського району.

10.07.2019 року, вилучений під час ОМП моток кабелю в чорній ізоляції , що належить ПАТ «Укртелеком» визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000581 .

У відповідності до ст. 170 КПК України, моток телефонного кабелю вилучений в ході огляду місця події від 09.07.2019 у ОСОБА_6 , який знаходився за місцем проживання ОСОБА_5 є речовим доказом з метою їх збереження необхідно накласти арешт, оскільки не накладення арешту призведе до знищення та втрати слідів злочину, його пошкодженні, псуванні та знищенні або передачі, відчуженні третім особам, що не дасть можливості провести під час досудового розслідування відповідні судові експертизи.

10.07.2019 року, до Богунського районного суду м. Житомира було подано клопотання про накладення арешту на майно, не зважаючи на те що до клопотання було надано додатки, а саме копія заяви ПАТ «Укртелеком» із зазначенням даних представника ПАТ (0412-42-05-75) ОСОБА_7 , окрім того в клопотанні було помилково двічі зазначено прізвище слідчого та вказане клопотання було повернено слідчим суддею ОСОБА_8 , для усунення недоліків .

У судове засідання слідчий не з`явився, в клопотанні просить проводити розгляд справи у його відсутність, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України. речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України - слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст.170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, враховуючи правову підставу для арешту майна та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, а саме: моток телефонного кабелю в чорній ізоляції , що належить ПАТ «Укртелеком», вилучений в ході огляду місця події від 09.07.2019 біля території домоволодіння будинку АДРЕСА_1 у гр.. ОСОБА_6 , що належить ПАТ «Укртелеком» та тимчасово позбавити власника майна можливості відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1