У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

8 листопада 2019 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 05 вересня 2019 року,

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_7
адвокат ОСОБА_5

встановив:

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 05 вересня 2019 року, скаргу адвоката ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_6 , на бездіяльність слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління ДБР, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_8 щодо невизнання потерпілим в кримінальному провадженні №0000001 - залишено без розгляду.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, адвокат ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , звернулась до апеляційного суду зі скаргою, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, а справу направити на новий судовий розгляд. Одночасно заявила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеного рішення суду.

В обґрунтування клопотання зазначає, що копію оскаржуваного рішення ОСОБА_6 отримав 25 жовтня 2019 року, що підтверджується супровідним листом Заводського районного суду м. Миколаєва з копією конверта поштового відправлення та роздруківкою реєстру поштових відправлень.

Стверджує, що строк на оскарження даної ухвали слідчого судді слід рахувати з дня отримання копії ухвали слідчого судді.

Заслухавши доповідь судді, адвоката ОСОБА_5 на підтримку клопотання, думку прокурора, дослідивши матеріали судового провадження в цій частині, апеляційний суд дійшов наступного.

Відповідно до положень ст.395 КПК України, апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді може бути подано протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді, за результатами розгляду скарги адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , на бездіяльність слідчого, була постановлена 05 вересня 2019 року. Апеляційна скарга на зазначене рішення подана адвокатом ОСОБА_5 05 листопада 2019 року, тобто з пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, скаржник ОСОБА_6 та його представник - адвокат ОСОБА_5 були присутні в судовому засіданні суду першої інстанції 05.09.2019 року та під час оголошення слідчим суддею резолютивної частини рішення. Цього ж дня вони отримали копію резолютивної частини оскаржуваної ухвали (а.с.19), в якій, у відповідності до положень ч.2 ст. 376 КПК України, слідчим суддею зазначено час оголошення повного тексту судового рішення. Відповідно до ст. 395 КПК України з цього часу (оголошення судом резолютивної частини ухвали) розпочався перебіг процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Між тим, у визначений судом час оголошення повного тексту оскаржуваної ухвали о 10 годині 00 хвилин 09.09.2019 року, згідно журналу судового засідання (а.с.20), ні ОСОБА_6 ні його адвокат ОСОБА_5 не прибули до суду. Зазначене свідчить про те, що заявник ОСОБА_6 та його представник адвокат ОСОБА_5 скористались своїм правом бути присутнім в судовому засіданні під час оголошення повного тексту ухвали на свій розсуд.

Однак, адвокатом ОСОБА_5 апеляційну скаргу подано до суду лише 05.11.2019 року, тобто через два місяці після постановлення оскаржуваного судового рішення, що свідчить про порушення адвокатом строку на подачу апеляційної скарги.

За змістом ч. 1 ст. 117 КПК України, строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду, якщо він пропущений з поважних причин. При цьому, законом не визначено переліку підстав, при наявності яких строк на оскарження підлягає поновленню, і це питання має вирішуватися судом, з урахуванням всіх встановлених обставин справи.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності.

Суд не може зобов`язати сторону скористатися правом, наданим їй процесуальним законом. Сторона, яка добровільно відмовляється від використання свого права, маючи всі можливості ним скористатися, має миритися з процесуальними наслідками свого рішення.

Процесуальний строк може бути поновлено лише за умови його пропуску з поважних причин. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

В клопотанні адвокатом ОСОБА_5 не наведено обставин, які б перешкоджали або унеможливлювали своєчасне звернення до суду з апеляційною скаргою на вказану ухвалу у визначений законом строк протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Посилання адвоката на те, що строк на оскарження даної ухвали слідчого судді слід рахувати з дня отримання оскаржуваної ухвали, є неспроможним, оскільки, дане положення застосовується у випадку коли ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує. Між тим, як убачається з матеріалів судового провадження, скаржник ОСОБА_6 та його представник адвокат ОСОБА_5 викликались в судове засідання, приймали участь в судовому розгляді 05.09.2019 року, та знали про прийняте судом рішення, судом було роз`яснено їм порядок та строки оскарження ухвали слідчого судді.

Відповідно до вимог п.4 ч.3ст.399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, апеляційний суд доходить висновку про те, що апелянтом не була доведена поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення слідчого судді, у зв`язку з чим колегія суддів не знаходить підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_5 та поновлення вказаного строку.

Керуючись ст.ст. 117, 376, 395, 399, 419, 532 КПК України, апеляційний суд -

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 05 вересня 2019 року, якою скаргу адвоката ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_6 , на бездіяльність слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління ДБР, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_8 щодо невизнання потерпілим по кримінальному провадженню №0000001 - залишено без розгляду.

Апеляційну скаргу разом з додатками повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий

Судді