Справа №:755/5871/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" жовтня 2019 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши клопотання підозрюваного ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0002839 від 08 квітня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

в с т а н о в и в:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт майна, який накладений на вилучене під час обшуку 08 квітня 2019 року затриманого в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_3 майно, а саме: ключ з логотипом «Мерседес», 2 гривні, предмет схожий на ніж з написом «Browning», грошові кошти номіналом 500 грн 1 купюра, 200 грн - 5 шт., 50 грн 1 шт., 5 грн 1 шт., чеки з «Приватбанку», свідоцтво про реєстрацію на автомобіль марки «Мерседес е320», лікарські засоби; свідоцтво про реєстрацію на автомобіль марки «Мерседес GL450» р/н НОМЕР_1 (Грузія); зв`язка ключів; клач чорного кольору з візитними картками та грошові кошти номіналом по 500 грн 19 шт, який був накладений ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 18 квітня 2019 року у справі 755/5871/19, в кримінальному провадженні № 0002839 від 08 квітня 2019 року.
Підозрюваний не погоджується з таким рішенням слідчого судді, посилаючись на те, що згідно з повідомлення про підозру від 09 квітня 2019 року та протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 від 08 квітня 2019 року під час конфлікту ні гроші, ні цінні речі не зникали, а тому є незрозумілим, які саме сліди злочину та обставини можуть підтвердити речі на які накладено арешт ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 18 квітня 2019 року. Крім того, арешт на вилучене під час обшуку 08 квітня 2019 року майно затриманого в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_3 накладений необґрунтовано, а тому має негативні наслідки, як для нього, так і для членів його сім`ї.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні клопотання підтримали у повному обсязі та просили задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання у зв`язку з його необґрунтованістю. Крім того, зазначив, що на даний момент не відпали потреба у арешті майна, а тому просив відмовити у задоволенні клопотання.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, письмові пояснення, якими підозрюваний обґрунтовує доводи клопотання, заслухавши підозрюваного, захисника, прокурора, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Згідно протоколу затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 09 квітня 2019 року ОСОБА_3 затримано 08 квітня 2019 року о 16 год 45 хв в порядку ст. 208 КПК України.

Відповідно до протоколу обшуку затриманої особи ОСОБА_3 від 08 квітня 2019 року у нього вилучено такі предмети: з лівої задньої кишені джинсів запальничку чорного кольору, з лівої передньої кишені джинсів ключ марки «Mercedes» та 2 грн, з правої передньої кишені джинсів виявлено предмет схожий на ніж з написом «Browning» та зарядний пристрій, у сумці коричневого кольору через плече з першого відділення виявлено купюри номіналом 500 грн 1 шт., 200 грн 5 шт., 50 грн 1 шт., 5 грн 1 шт., чеки з «Приватбанку», свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль марки «Renault», н.з. НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_7 , технічний паспорт на автомобіль марки «Mercedes, E320», зв`язка ключів, лікарські засоби, у задній кишені сумки виявлено посвідку на тимчасове проживання на ім`я ОСОБА_3 , технічний паспорт на автомобіль марки «Mercedes GL450», н.з. НОМЕР_1 , водійські права (грузинського зразка) на імя ОСОБА_3 та квитанції, зв`язка ключів, накладні, ключ чорного кольору, візитки та банківські картки, грошові купюри номіналом 500 грн в кількості 19 шт., батарея до телефону марки «Нокіа».

Як вбачається із ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених ч. 5 ст. 171, ч. 6 ст. 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту.
Згідно із ч. 6 ст. 173 КПК України ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України встановлено, що в разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Як зазначається у ч. 3 ст. 208 КПК України уповноважена службова особа, слідчий, прокурор може здійснити обшук затриманої особи з дотриманням правил, передбачених частиною сьомою статті 223 і статтею 236 цього Кодексу.
Згідно із ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право серед іншого, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Постановою слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 09 квітня 2019 року вищевказані речі визнано речовими доказамиу кримінальному провадженні №0002839.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 квітня 2019 року частково задоволено клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 та накладено арешт на тимчасово вилучене під час обшуку ОСОБА_3 майно.

Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Як зазначається в ухвалі слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 18 квітня 2019 року метою застосування арешту є збереження речових доказів, згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.

Статтею 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Також слід зазначити, що при розгляді клопотання поданого в порядку ст. 174 КПК України слідчий суддя не надає оцінки дотримання вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованості підстав для скасування арешту.

Щодо доводів обвинуваченого ОСОБА_3 щодо необґрунтованості арешту майна, то слід зазначити, що аналогічну думку висловлював його адвокат ОСОБА_4 , який брав участь при розгляді клопотання про накладення арешту на вище зазначене тимчасово вилучене майно. Заперечення захисника ОСОБА_9 були враховані при розгляді клопотання слідчого Дніпровського районного суду м. Києва про накладення арешту на майно та ухвалою слідчого судді воно задоволено частково.

Враховуючи вище зазначене, слідчий суддя вважає, що арешт накладений на тимчасово вилучене майно ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 18 квітня 2019 року обґрунтовано, крім того жодних підтверджень того, що на даний момент по кримінальному провадженні №0002839 від 08 квітня 2019 року відпала потреба в арешті даного майна не надано.
Із зазначених підстав у задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_3 про скасування арешту майна слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст. 170-174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:
у задоволені клопотання підозрюваного ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0002839 від 08 квітня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1