УХВАЛА
"06" вересня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
представника власника майна ОСОБА_5 ,
15.07.2019 під час огляду транспортного засобу «ГАЗ», р.н. НОМЕР_1 , вилучене майно, яке прокурор просить арештувати.
16.07.2019р. до суду надійшло клопотання про арешт майна, яке ухвалою слідчого судді від 16.07.2019р. повернуте прокурору в порядку ст. 172 КПК України.
Вказана вище ухвала одержана процесуальним керівником 23.08.2019 о 17.00 (а.с.41).
26.07.2019р. до суду повторно надійшло клопотання про арешт майна, яке ухвалою слідчого судді від 26.08.2019р. повернута прокурору в порядку ст. 172 КПК України.
Вказана вище ухвала одержана процесуальним керівником 08.08.2019р. о 16.00 (а.с.42).
09.08.2019р. до суду надійшло клопотання про арешт майна, яке ухвалою слідчого судді від 26.08.2019р. повернута прокурору в порядку ст. 172 КПК України.
Вказана вище ухвала одержана процесуальним керівником 03.09.2019р. (а.с.43).
Зважаючи, на подачу прокурором клопотання з усунутими недоліками 05.09.2019р. строк звернення не пропущений, а тому слідчий суддя розглядає клопотання по суті.
Прокурор, слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали, просили його задовольнити. У відповідності до ч.2 ст. 185 КПК України прокурор подав доповнення до клопотання (а.с.40).
Представник власника майна ОСОБА_7 - ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на пропуск строку звернення з клопотанням.
Власник майна ОСОБА_6 , про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до судового засідання не з`явився, причину неявки не сповістив.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, вислухавши доводи прокурора, слідчого, міркування представника власника майна, доходить наступного:
15.07.2019 під час огляду транспортного засобу «ГАЗ», р.н. НОМЕР_1 , вилучене майно, яке прокурор просить арештувати.
Дозвіл на проведення вказаної слідчої дії наданий ухвалою слідчого судді у порядку ч.3 ст. 233 КПК України (а.с.44).
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
Оскільки вилучене під час огляду майно може містити на собі сліди кримінального правопорушення, інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та є предметом кримінально протиправних дій, клопотання підлягає задоволенню.
З урахуванням положень ст.168 КПК України, з метою запобіганню надмірному обмеженню права власника на користування майном, вважаю за доцільне визначити строк, достатній для копіювання наявної на телефонах інформації із залученням спеціаліста, - два місяці до 06 листопада 2019р., після чого вказане майно має бути повернуте власнику.
Заперечення представника власника вищевикладеного висновку не спростовують, оскільки усі, здобуті під час досудового розслідування докази підлягають дослідженню в їх сукупності з метою встановлення істини у кримінальному провадженні.
Керуючись ст. ст. 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене при огляді транспортного засобу «ГАЗ», р.н. НОМЕР_1 , належне: - ОСОБА_6 : три банкноти номіналом по 100 доларів США кожна з серійними номерами HF05823322E, AB71871867I, KB 26147804M; довідку №1250 від 11.07.2019, видану на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; - ОСОБА_7 : барсетку чорного кольору; мобільні телефони «Айфон 4» чорного кольору, IMEI: НОМЕР_2 та «Soni Xperia» чорного кольору, IMEI1: НОМЕР_3 , IMEI2: НОМЕР_4 . Визначити строк арешту мобільних телефонів, - два місяці, тобто до 06.11.2019р. включно, після чого вказане майно має бути повернуте власнику.
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1