Справа № 675/1358/19
Провадження № 1-кп/675/112/2019
У Х В А Л А

"27" листопада 2019 р. м. Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , потерпілої - ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 , його захисника ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ізяслав кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000079 від 03.03.2019 року, про обвинувачення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою-спеціальною освітою, одруженого, непрацюючого, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

в с т а н о в и в :

На розгляді в Ізяславському районному суді Хмельницької області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.

Ухвалою суду від 10 жовтня 2019 року продовжено строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 по 08 грудня 2019 року включно.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 , так як існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема: обвинувачений, зважаючи на міру покарання, що йому загрожує, може переховуватись від суду, може продовжити вчиняти злочини, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. При цьому прокурор в поданому клопотанні обґрунтовує вказані ризики тим, що обвинувачений по місцю проживання характеризується виключно негативно, зловживає спиртними напоями, не має міцних соціальних зв`язків, ніде не працює.

За вказаних обставин, вважає, що наявні ризики виправдовують необхідність продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів

Обвинувачений на вирішення даного клопотання покладається на розсуд суду.

Захисник заперечила проти задоволення клопотання прокурора та вважали достатнім запобіжним заходом цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши клопотання, суд прийшов до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене.

Таким чином, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою, оскільки до 08.12.2019 кримінальне провадження закінчене не може бути, оскільки у справі не досліджені письмові докази.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Водночас, згідно практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

При цьому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці вказує, що, таке, яке продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року).

Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_7 кримінального правопорушення, викладеного в обвинувальному акті, свідчать про підвищену суспільну небезпеку. Так, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого умисного злочину, що спричинило загибель людини.

Крім того, на думку суду, прокурор у судовому засіданні довів, що на даний момент не зменшились ризики, передбачені ст. 177 КПК України, і обвинувачений, в разі застосування до нього іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, з огляду на тяжкість інкримінованого йому злочину, враховуючи, те що він по місцю свого проживання, характеризується виключно негативно, зловживає спиртними напоями, конфліктний, схильний до насильства, немає міцних соціальних зв`язків, а тому може продовжити вчиняти злочини, переховуватись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що дає підстави для продовження обвинуваченому строку обраного щодо нього запобіжного заходу.

При цьому суд також враховує вид і суворість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора та продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Клопотання захисника про зміну обвинуваченому запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт слід залишити без задоволення.

Таке судове рішення не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки у справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком відповідають практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У відповідності до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, оскільки ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, розмір застави судом не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 199, 315, 395 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, тобто до 25 січня 2020 року включно, без можливості внесення застави.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження і направити ДУ «Хмельницький слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку тримання під вартою обвинуваченому протягом 7 днів з моменту її оголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3