Провадження № 1-кс/161/9579/19
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу

м. Луцьк 21 листопада 2019 року
Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора відділу прокуратури Волинської області ОСОБА_3 , заступника начальника відділу СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , перекладача ОСОБА_8 , розглянувши клопотання заступника начальника відділу СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 про продовження запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , поляка, гр. Республіки Польща, приватного підприємця, одруженого, не судимого,
-за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.286 ч.3 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Заступник начальника відділу СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 звернувся до Луцького міськрайонного суду Волинської області із клопотанням про продовження запобіжного заходу тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_9 .
Клопотання мотивує тим, що СУ ГУНП у Волинській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000606 від 24 вересня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.286 ч.3 КК України.
25 вересня 2019 року гр. ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.286 ч.3 КК України.
Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 26.09.2019 відносно підозрюваного ОСОБА_9 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 22.11.2019.
Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 21.11.2019 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000606 від 24 вересня 2019 року продовжено до 4 місяців, до 24.01.2020.
Оскільки строк тримання під вартою закінчується, досудове розслідування даного кримінального провадження на даний час не завершено з об`єктивних причин, його строк продовжено, тому слідчий звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_9 строком на 60 днів.

Перевіривши матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора, який вважає, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_11 кримінального правопорушення, передбаченого ст.286 ч.3 КК України, викладені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України, не може бути обраний, заявлені ризики під час прийняття попереднього рішення про обрання запобіжного заходу не зменшились, до закінчення дії попередньої ухвали завершити досудове розслідування не має можливості, оскільки в межах даного провадження необхідно виконати ряд слідчих дій, що об`єктивно потребує певного проміжку часу, перебуваючи на волі він може переховуватись від органів досудового розслідування, оскільки є громадянином іншої держави, жодних соціальних зв`язків на території України не має, в зв`язку з чим може залишити територію України, чим перешкоджатиме провадженню, думку слідчого, який повністю підтримує клопотання, думку підозрюваного та захисників, які, кожен зокрема, заперечували щодо продовження строку тримання під вартою, вважали повідомлення про підозру не обґрунтованим та таким, що не підтверджується відповідними доказами, а оскільки підозрюваний не чинить жодних перешкод для проведення слідчих дій, не має наміру ухилятись від слідства та суду, на даний час вжито заходів для наявності у нього тимчасового місця проживання на території України, тому просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, аналізуючи матеріали справи, суд вважає, що клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою не підлягає до задоволення.

При вирішенні даного питання суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (рішення у справі "Єчюс проти Литви", заява № 34578/97, п. 93).
Згідно ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З письмового повідомлення про підозру від 25.09.2019, доданого до клопотання вбачається, що гр. ОСОБА_10 у встановленому законом порядку повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.286 ч.3 КК України (копія повідомлення про підозру мовою, якою вільного володіє підозрюваний вручена).

Таким чином, ОСОБА_12 набув процесуального статусу підозрюваного у межах даного провадження.
Посилання сторони захисту на необґрунтованість такої підозри через відсутність, на даний час, беззаперечних доказів можливості вчинення ним вказаного кримінального правопорушення (показань свідків, які б вказували, письмових чи речових доказів, висновків експертиз) не заслуговує на увагу.
Беручи до уваги практику Європейського Суду з прав людини, а саме, рішення "Нечипорук, Йонкало проти України" № 42310/04 від 21 квітня 2011 року, "Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства" №№ 12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, "Мюррей проти Сполученого Королівства" №14310/88 від 28 жовтня 1994 року, термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.
При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою КК України ця особа підлягає відповідальності.
Відповідно до ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про, зокрема, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор.

Так, під час розгляду даного клопотання ні слідчим, ні прокурором не доведено обставин, передбачених ч.3 ст.194 КПК України, зокрема того, що у даному конкретному випадку є недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.176 КПК України найбільш суворим запобіжним заходом є тримання під вартою. Статтею 183 визначено, що вказаний запобіжний захід є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Так, слідчий суддя, згідно ст.194 ч.4 КПК України, має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою ст.194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Встановлено, що матеріалами клопотання не доведена реальна можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, чим він перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, а тому вважати, що існують обґрунтовані ризики щодо цього у суду немає. Одна лише тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, не є безумовною підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходу, що вказаний у клопотанні. Враховуючи, що підозрюваний на даний час має тимчасове місце проживання на території України, що стверджується договором оренди від 15.11.2019, з врахуванням його особи, який раніше не судимий, до кримінальної відповідальності не притягувався, позитивно характеризується по місцю проживання, хворіє та потребує надання йому медичної допомоги, що стверджується поданими документами, суд приходить до висновку про доцільність та можливість застосування запобіжного заходу, визначеного ст.176 КПК України, зокрема, у виді домашнього арешту, з забороною залишати місце свого проживання АДРЕСА_2 , у певний період доби: з 20.00 по 08.00 год., що достатньою мірою, на думку суду, буде гарантувати виконання підозрюваним покладених обов`язків.

У відповідності до ч.2 п.3 ст.202 КПК України, у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий, негайно звільняється з-під варти та зобов`язується прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло в певний період доби.

Згідно ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання під домашнім арештом може бути продовженим за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст.199 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст.176-178, 181, 193-194, 196-197, 202 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання заступника начальника відділу СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 місяці, до 21.01.2020.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_10 залишати місце свого проживання АДРЕСА_2 , у певний період доби: з 20.00 по 08.00 год.

Підозрюваного ОСОБА_9 , відповідно до вимог ч.3 п.2 ст.202 КПК України, негайно звільнити з-під варти та зобов`язати невідкладно прибути до місця свого проживання АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

-з`являтись на виклик до заступника начальника відділу СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , прокурора та суду у попередньо визначений та погоджений день та час на протязі терміну розслідування та судового провадження кримінального провадження № 0000606, а в разі неможливості з`явитись через поважні причини завчасно повідомити про це зазначену (их) посадову (их) особу (осіб);

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-не залишати місце свого проживання АДРЕСА_2 , у певний період доби: з 20.00 по 08.00 год.;

-здати на зберігання у відповідний орган Генеральне Консульство Республіки Польща в м.Луцьку паспорт гр.Республіки Польща, що виданий на його ім`я.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_9 передати для виконання органу Національної поліції за його місцем фактичного проживання АДРЕСА_2 .

Згідно ст.181 ч.4 КПК України орган Національної поліції зобов`язаний негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчого.

Копію ухвали вручити підозрюваному.

Ухвалу оголосити (за участю перекладача), одночасно після її перекладу на мову, якою він володіє, негайно вручити підозрюваному.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1