Кропивницький апеляційний суд
Провадження №21-з/4809/15/19 Доповідач у ІІ інстанції: ОСОБА_1
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2019 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю: секретаря ОСОБА_4 ,

прокурорів: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,.,
обвинуваченого ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому, в режимі відео конференції, матеріали заяви захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 про виправлення описки в ухвалі Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019, якою обрано обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000090 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме: до 16 год. 45 хв. 12.01.2020 року,

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019 апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 задоволено частково.
Ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області від 22 серпня 2019 року, якою стосовно обвинуваченого ОСОБА_8 змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт строком на 60 днів, тобто до 21.10.2019 року, включно, із застосуванням електронних засобів контролю, з можливістю відвідування закладів охорони здоров`я, з вилученням закордонного паспорту при наявності, та покладенням обов`язку з`являтися до суду за кожною вимогою, - скасовано.

Постановлено нову ухвалу.

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою без можливості внесення застави відносно ОСОБА_8 , - задоволено частково. У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_10 , про зміну запобіжного заходу на заставу, відмовлено.

Обрано обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000090 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме: до 16 год. 45 хв. 12.01.2020 року.
Виконання ухвали покладено на Бориспільський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Київській області (вул. Сергія Камінського 4, м. Бориспіль, Київська область, 08302). Контроль за виконанням ухвали покладено на процесуальних прокурорів.

Захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 звернувся до Кропивницького апеляційного суду із клопотання про виправлення описки, в якій він просить призупинити виконання ухвали Кропивницького апеляційного суду № 11-кп/4809/706 від 14.11.2019.
Виправити описку в частині обрати обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжний захід «у вигляді тримання під вартою» на «продовжити цілодобовий домашній арешт».
В доповненнях до клопотання про виправлення описки захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 просить виправити описку в частині, а саме:
«Обрати обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обвинуваченому в кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0000090 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме: до 16 годин 45 хвилин, 12 січня 2020 року» викласти в такому виді:

«запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме: до 21 жовтня 2019 року, включно».

При цьому, просить врахувати наявність ухвали Городищенського районного суду від 15.10.2019 року, щодо визначення міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком до 13.12.19, що є чинною на даний час, а тому просить вважати обраною міру запобіжного заходу - домашній арешт строком на 60 днів з носінням засобу електронного контролю та правом відвідувати медичні заклади.

Свої вимоги захисник мотивує тим, що дія ухвали Городищенського районного суду Черкаської області від 22 серпня 2019 року втратила чинність, а тому необхідно виправи описку в ухвалі Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019.
Також захисник зазначає про те, що дія ухвали від 22 серпня 2019 року була до 21 жовтня 2019 року, у зв`язку з чим, станом на 14 листопада 2019 року вона втратила свою чинність та не мала жодної процесуальної сили щодо її скасування або оскарження в судовому порядку.
Зокрема, в клопотанні прокурора про продовження строку тримання під вартою, яке було подано до суду, прокурор просив продовжити запобіжний захід до 20 жовтня 2019 року.

Однак, через те, що розгляд апеляційної скарги відбувся 14 листопада 2019 року, суд не мав процесуального права задовольняти клопотання прокурора, через те, що строки, про які зазначав заявник, вже були місяцем пізніше, ніж саме судове засідання у Кропивницькому апеляційному суді.

Вказує, що 15 жовтня 2019 року в Городищенському районному суді Черкаської області відбулось судове засідання, під час якого було розглянуто клопотання щодо дії запобіжних заходів, у кримінальному провадженні №0000090.

Ухвалою від 15 жовтня 2019 року Городищенський районний суд Черкаської області постановив, продовжити обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 діб, тобто до 13.12.2019 року, включно, із застосуванням електронних засобів контролю, з можливістю відвідування закладів охорони здоров`я, з вилученням закордонного паспорту при його наявності, та покладанням обов`язку з`являтись до суду за кожною вимогою.

Зазначає, що при вирішенні справи та розгляду апеляційної скарги, апеляційний суд не прийняв до уваги ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області від 15 жовтня 2019 року, якою було прийнято рішення щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 діб, тобто до 13.12.2019 року, включно, із застосуванням електронних засобів контролю, з можливістю відвідування закладів охорони здоров`я, з вилученням закордонного паспорту при його наявності, та покладанням обов`язку з`являтись до суду за кожною вимогою.

Вважає, що в тому разі, якщо б Кропивницький апеляційний суд і розглянув апеляційну скаргу прокурора на ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області щодо обрання ОСОБА_8 міри запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 діб, то лише на підставі ухвали від 15 жовтня 2019 року, проте ніяк не від 22 серпня 2019 року.
Вважає, що ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 14 листопада 2019 року відносно ОСОБА_11 було порушено норму ст.. 197 КПК України, оскільки обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 12.01.2020 року.
Даним рішенням, задовольняючи клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави відносно обвинуваченого, було порушено процесуальні права та інтереси обвинуваченого, які визначають порядок та строки застосування до особи будь-якої обраної судом міри запобіжного заходу.

В даному випадку, відносно ОСОБА_8 було обрано запобіжний захід, строк якого складає чотири місяці, при тому, що стаття 197 КПК України передбачає всього 60 діб.

Вказує, що всі ризики, що були зазначені в апеляційній скарзі прокуратурою Черкаської області є необґрунтованими та такими, що не підтверджуються жодним фактом та доказом, що могли б підтвердити систематичне ухилення ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності та можливістю впливу на свідків кримінального провадження, підробки документів або їх знищення.
Перебуваючи під домашнім арештом, ОСОБА_8 жодного разу не порушив норму закону, не впливав на свідків та не зловживав своїми правами та обов`язками по відношенню до всіх учасників кримінального провадження.
Зокрема, перебуваючи під домашнім арештом, ОСОБА_8 проходив стаціонарне лікування в медичних закладах, через те, що його стан істотно погіршився та він потребує негайного лікування.
Заслухавши доповідача, думку захисника ОСОБА_7 та обвинуваченого ОСОБА_8 , які наполягали на виправленні описки, думку прокурорів, які заперечували проти виправлення описки,дослідивши матеріали клопотання захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 про виправлення описки в судовому рішенні, обговоривши доводи заяви, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019 апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 задоволено частково.
Ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області від 22 серпня 2019 року, якою стосовно обвинуваченого ОСОБА_8 змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт строком на 60 днів, тобто до 21.10.2019 року, включно, із застосуванням електронних засобів контролю, з можливістю відвідування закладів охорони здоров`я, з вилученням закордонного паспорту при наявності, та покладенням обов`язку з`являтися до суду за кожною вимогою, - скасовано.

Постановлено нову ухвалу.

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою без можливості внесення застави відносно ОСОБА_8 , - задоволено частково. У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_10 , про зміну запобіжного заходу на заставу, відмовлено.

Обрано обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000090 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме: до 16 год. 45 хв. 12.01.2020 року.
Виконання ухвали покладено на Бориспільський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Київській області (вул. Сергія Камінського 4, м. Бориспіль, Київська область, 08302). Контроль за виконанням ухвали покладено на процесуальних прокурорів.

Відповідно до ч.1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
При цьому, згідно ч. 3 ст. 380 КПК України за наслідками розгляду заяви може бути прийнято ухвалу про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються. Арифметичні помилки у висновку експерта усуваються шляхом допиту експерта та уточнення ним свого висновку або враховуються судом під час оцінки цього доказу (ст. 356 КПК).

Разом з тим, як вбачається з тексту ухвали Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019, - обранообвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000090 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме: до 16 год. 45 хв. 12.01.2020 року.
Однак, як вбачається із змісту клопотання захисника про виправлення описки, останній фактично не погоджується з прийнятим судовим рішенням зазначає про те, що апеляційним судом порушено вимоги статті 197, дія ухвали Городищенського районного суду Черкаської області від 22 серпня 2019 року втратила чинність, прокурор просив продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 20 жовтня 2019 року, необґрунтованість ризиків заявлених прокурором.

Що стосується доводів захисника стосовно того, що апеляційний судом прийнято рішення за рішенням районного суду яке втратило чинність, необхідно зазначити наступне.
Так рішенням Конституційного Суду № 4-р/2019 від 13.06.2019 року визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини другої статті 392 КПК України щодо унеможливлення окремого апеляційного оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Конституційний Суд України зазначає, що обмеження доступу до суду апеляційної інстанції, як складової права на судовий захист, можливе лише з обов`язковим дотриманням конституційних норм і принципів, а саме пріоритетності захисту фундаментальних прав і свобод людини і громадянина, а також принципу верховенства права, відповідно до якого держава має запровадити таку процедуру апеляційного перегляду, яка забезпечить ефективність права на судовий захист на цій стадії судового провадження, зокрема дасть можливість відновлювати порушені права і свободи особи та максимально запобігати негативним індивідуальним наслідкам можливої судової помилки суду першої інстанції.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження.
Згідно з принципу диспозитивності закріпленого в ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до принципу рівності перед законом і судом закріпленого у ч. 1 ст. 10 КПК України не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах учасників кримінального провадження.
Також ст. 22 КПК України закріплено принцип змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Таким чином враховуючи рішення Конституційного Суду № 4-р/2019 від 13.06.2019, принцип диспозитивності (ст. 26 КПК України), рівності перед законом і судом (ч. 1 ст. 10 КПК України), змагальності сторін (ст. 22 КПК України), на думку колегії суддів суд апеляційної інстанції розглядає справи за апеляційними скаргами сторін кримінального провадження на ухвали суду першої інстанції про продовження строку тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, з метою забезпечення виконання завдання кримінального провадження (ст. 2 КПК України), а саме: захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду.
При цьому колегія суддів, виходячи із змісту рішення Конституційного Суду № 4-р/2019 від 13.06.2019, вважає за необхідне зазначити про те, що суд апеляційної інстанції повноважний прийняти рішення у справі за наслідками розгляду апеляційних скарг сторін кримінального провадження на ухвали суду першої інстанції, строк дії яких на момент розгляду в апеляційній інстанції закінчився, оскільки в протилежному випадку це обмежить доступ до суду апеляційної інстанції, як складової права на судовий захист, права сторін кримінального провадження, принципи та завдання кримінального провадження визначених у ст. 2, 7 КПК України.
Враховуючи наведене колегія суддів залишає без задоволення доводи захисника стосовно того, що апеляційний судом прийнято рішення за рішенням районного суду, яке втратило чинність.

Крім того, ухвала Городищенського районного суду Черкаської області від 22 серпня 2019 року, якою стосовно обвинуваченого ОСОБА_8 змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт строком на 60 днів, тобто до 21.10.2019 року не набула законної сили, оскільки була оскаржена прокурором та згідно ухвали Верховного Суду від 17.10.2019 року апеляційна скарга прокурора направлена для розгляду до Кропивницького апеляційного суду для розгляду по суті (а.п. 226-228).

І саме, подання апеляційної скарги забезпечує ефективність та дієвість судового контролю вищестоящої інстанції щодо рішень суду першої інстанції про обрання, зміну чи продовження запобіжного заходу, що відповідає практиці Європейського суду та принципам об`єктивності, диспозитивності, законності та змагальності в кримінальному процесі.

Доводи захисника про чинність ухвали Городищенського районного суду Черкаської області від 15 жовтня 2019 року, якою було прийнято рішення щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 діб, тобто до 13.12.2019 року колегія суддів вважає необґрунтованими.
Адже, ухвала Городищенського районного суду Черкаської області від 22 серпня 2019 року, якою стосовно обвинуваченого ОСОБА_8 змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт тобто до 21.10.2019 року скасована, а тому фактично скасований запобіжний захід домашній арешт, який було обрано обвинуваченому ОСОБА_8 .
За таких підстав, оскільки вищестоящою інстанцією скасовано запобіжний захід втрачає чинність і ухвала, суду першої інстанції, якою він був продовжений.
Крім того, апеляційний суд звертає уваги, що рішення вищестоящої інстанції має преюдиційну силу, суд апеляційної інстанції не пов`язаний з позицією суду першої інстанції, до того ж, яка ревізується, а тому повинно виконуватися рішення суду апеляційної інстанції, яке винесено у часі пізніше.

Що стосується доводів захисника про те, що апеляційним судом обрано запобіжний захід строком на 4 місяці та порушено вимоги 197 КПК України, необхідно зазначити наступне.

Ухвала Кропивницького апеляційного суду постановлена 14.11.2019, а тому строк обранняобвинуваченому ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, обраховується з моменту проголошення ухвали, а саме з 14.11.2019.

Обраненийобвинуваченому ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів проголошений ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019 закінчується саме 12.01.2020.
Отже, враховуючи те, що строк обранняобвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання обчислюється з моменту проголошення ухвали, а запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів проголошений ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019 закінчується саме 12.01.2020, колегія суддів залишає без задоволення доводи захисника стосовно того, що апеляційним судом обрано запобіжний захід строком на 4 місяці та порушено вимоги 197 КПК України.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що прокурор в клопотанні про продовження запобіжного заходу просив продовжити тримання під вартою на 60 днів (а.п. 18-25), в апеляційній скарзі прокурор просив ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області від 22 серпня 2019 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання процесуального прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави щодо ОСОБА_8 скасувати та ухвалити нову, якою задовольнити клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів (а.п. 118-127).

За таких підстав ухвала Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019 року постановлена саме в межах вимог клопотання та апеляції прокурора і строк дії запобіжного заходу був визначеним саме, з моменту розгляду апеляційної скарги та постановлення ухвали.

Що стосується доводів захисника про те, що на даний час відносно обвинуваченого ОСОБА_8 запобіжний захід діють два запобіжні заходи тримання під вартою та домашній арешт, необхідно зазначити наступне.
Так, в провадженні Городищенського районного суду Черкаської областіперебувають матеріали кримінального провадження №0000090.

В рамках розгляду даного кримінально провадження районним судом винесено ухвалу про зміну ОСОБА_8 запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.
Судом апеляційної інстанції обрано обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Таким чином враховуючи положення Закону України «Про судоустрій і статус суддів» а саме те, що апеляційні суди в системі судоустрою є вищими за місцеві суди, а тому рішення районного суду про продовження дії обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту автоматично призупиняється після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Що стосується доводів захисника про описку в ухвалі Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019 про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме має бути обраний обвинуваченому ОСОБА_8 до 21 жовтня 2019 року, необхідно зазначити наступне.

Дійсно в провадженні Городищенського районного суду Черкаської областіперебувають матеріали кримінального провадження №0000090, внесеного до ЄРДР 04 квітня 2014 року, про обвинувачення ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.3 ст.146, п.п. 3, 12, 13 ч.2 ст.115, ч.3 ст.15, ч.2 ст.194, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_13 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.3 ст.146, ч.3 ст.15, ч.2 ст.194, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_14 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.146 КК України, ОСОБА_15 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.15, ч.2 ст.194 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.3 ст.27, ч.2 ст.194, ч.3 ст.27, ч.3 ст.146, ч.3 ст.27, п.п. 3, 11, 12 ч.2 ст.115, ч.1 ст.255 КК України, ОСОБА_16 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.3 ст.146, ч.1 ст.255 КК України.
Як вбачається з клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави, наявного в матеріалах справи (а.с. 18 -25), прокурор просив продовжити ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без можливості внесення застави, на 60 днів.
В рамках розгляду даного кримінально провадження районним судом винесено ухвалу про зміну ОСОБА_8 запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.
Не погоджуючи з прийнятим рішенням прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_9 подано апеляційну на вказане рішення районного суду. В своїй апеляційній скаргу прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_9 просив суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу районного суду у зв`язку з невідповідністю висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження та ухвалити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання процесуального прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави.

Враховуючи рішення Конституційного Суду № 4-р/2019 від 13.06.2019, принципи та завдання кримінального провадження визначених у ст. 2, 7 КПК України, судом апеляційної інстанції розглянуто вищезазначену апеляційну скаргу та за наслідками її розгляду обрано обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
При цьому, розглядаючи справу, апеляцій суд не вийшов за межі клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та апеляційної скарги.

Разом з тим необхідно зазначити про те, що відповідно до вимог ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Таким чином враховуючи те, що вимоги ст. 331 КПК України передбачають зміну, скасування або обрання запобіжного заходу щодо обвинуваченого, до завершення судового провадження, колегія суддів залишає без задоволення доводи захисника про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має бути обраний обвинуваченому ОСОБА_8 до 21 жовтня 2019 року.

Доводи захисника стосовно того, що всі ризики, що були зазначені в апеляційній скарзі прокуратурою Черкаської області є необґрунтованими, колегія суддів залишає без розгляду, оскільки це не може бути предметом розгляду виправлення описки в ухвалі Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019.

З огляду на викладене, враховуючи те, що суть заяви зводиться до незгоди захисника з прийнятим рішенням, його ревізії та внесення до нього нових даних, що не є підставою для виправлення описки в ухвалі Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019, а тому відсутні підстави задоволення клопотання захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 про внесення виправлень в ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019.

Керуючись ст. 380 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 про виправлення описки в ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 14.11.2019 - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з дня проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3