УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 листопада 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника гр. ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 320 191 000 000 001 34 від 14.02.2019,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 320 191 000 000 001 34 від 14.02.2019 за ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 212КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено, щоСУ ФР ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні, у якому рішенням Соломянського районного суду м. Києва від 23.10.2019(справа № 760/28137/19) накладені арешти на належне ОСОБА_4 майно.

На думку представника власника майна, арешт накладений необґрунтовано, тому просив арешт скасувати та поновити права власника щодо володіння, користування та розпорядження належним йому майном.

Слідчий суддя, дослідивши наявні у його розпорядженні матеріали, дійшов висновку про таке.
У силу ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна або його представника, якщо ним доведено, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або він накладений необґрунтовано.
Як вбачається з ухвали слідчого суддіСолом`янського районного суду м. Києва від 23.10.2019 (справа № 760/21374/16-к) на вилучене під час обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_1 , майно накладений арешт.
Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності з клопотанням про скасування арешту до суду, який його наклав.
Аналогічна позиція щодо застосування положень статті 174 КПК наведена у постанові Великої палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №569/4374/16-ц та постанові Верховного Суду від 07.03.2018 у справі № 362/392/16-ц.
Отже, клопотання власника майна або його представника про скасування арешту, накладеного під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, підлягає розгляду тим самим судом, яким був застосований цей захід забезпечення провадження.
Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК, якщо положення КПК не регулюють або не однозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 Кодексу, яка серед іншого, визначає принцип диспозитивності.

Відповідно до ст. 26 КПК принцип диспозитивності передбачає, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що віднесені до його компетенції.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва, оскільки арешт на майно гр. ОСОБА_2 накладений слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва, що є підставою для його повернення ініціатору для звернення до суду, який застосував відповідний захід забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 7, 9, 26, 174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання представника гр. ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 320 191 000 000 001 34 від 14.02.2019 повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1