УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 вересня 2019 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні за №0007700 від 13.08.2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України,-
В С Т А Н О В И В :

26.09.2019 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні за №0007700 від 13.08.2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, а саме: автомобіль «Honda» моделі «Accord» синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 , який являється речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.
Встановлено, що в провадженні слідчого Шевченківського Управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0007700 від 13.08.2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в ході проведення обшуку в рамках кримінального провадження №. №0002189 виявлено автомобіль «Honda» моделі «Accord» синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 .

23.09.2019 року постановою слідчого вказаний автомобіль визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні №0007700 від 13.08.2019 року.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився про місце, дату та час судового засідання повідомлений належним чином.

Статтею 131 КПК України передбачено вичерпний перелік видів заходів забезпечення кримінального провадження, серед яких є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
В клопотанні слідчий наводить підставу застосування арешту відповідність вилученого автомобіля критеріям, визначеним ст. 98 КПК України щодо речових доказів, який вважають, містить на собі сліди злочину, та може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як убачається з матеріалів клопотання, витягу з ЄРДР, кримінальне провадження здійснюється за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

В клопотанні слідчий пов`язує необхідність накладення арешту на вилучений автомобіль з метою збереження речових доказів, проте слідчим в клопотанні про накладення арешту, постанові про визнання речовими доказами, також в суді не доведено, за якими саме ознаками вказаний автомобіль віднесено до речових доказів у кримінальному провадженні, при тому, що ознаки вказані в клопотанні не відповідають даним про автомобіль в доданих протоколі обшуку від 10.09.2019 року. інших доданих документів.

При цьому окрім заяви про злочин та протоколу особи відсутні будь-які достовірні дані про викрадений автомобіль, його власника чи підтвердження законного володіння особою. Таким чином, відсутні достатні фактичні дані про вчинений злочин.

Таким чином, зі змісту клопотання убачається, що воно виходить за межі доказування у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим в його задоволенні необхідно відмовити.

Постанова слідчого про визнання автомобіля «Honda» моделі «Accord» синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 речовим доказом не мотивована, є формальною, слідчий не вказав в своєму рішенні, за якими саме ознаками речі відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для накладення арешту на автомобіль, значення якого як речового доказу у даному кримінальному провадженні не доведене.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні за №0007700 від 13.08.2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1