печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях радник Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

08.07.2019 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях радник Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про накладення арешту на речі, предмети, документи та грошові кошти, які було вилучено 04.07.2019 під час проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

11 липня 2019 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчим у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.
Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор вважає, що Другим слідчим відділом Другого управління організації досудових розслідувань (Управління розслідування злочинів вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) Центрального апарату Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001020 від 07.05.2019, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, в березні 2019 року ОСОБА_4 під час усної розмови з ОСОБА_5 дізнався, що останній не мав дозвільних документів та відповідних квот на вилов водних біоресурсів (риби), тому даним промислом в момент зустрічі законним способом займатися не міг. В ході зустрічі ОСОБА_4 зазначив, що може посприяти у оформленні дозвільної документації на вилов водних біоресурсів (риби), на що ОСОБА_5 погодився.

В середині квітня 2019 року (більш точна дата та час досудовим розслідування не встановлено) у ОСОБА_4 виник злочинний умисел спрямований на вимагання та одержання від ОСОБА_5 неправомірної вигоди, з використанням свого службового становища. З цією метою, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 зателефонував ОСОБА_5 та запропонував зустрітися, оскільки мав інформацію з приводу оформлення документів на вилов водних біоресурсів (риби).

В подальшому, наприкінці квітня 2019 року, (більш точний час та дата наразі не встановлена) за адресою: АДРЕСА_2 , біля продуктового магазину «21 Век» між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відбулася зустріч. Під час вказаної зустрічі ОСОБА_4 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу направленого на одержання неправомірної вигоди, повідомив ОСОБА_5 про те, що оформити документи на вилов біоресурсів немає можливості, однак зазначив, що є інший варіант, який погоджено із його керівником начальником відділу поліції, при якому ОСОБА_5 зможе працювати у даній сфері без відповідних дозвільних документів, а саме ОСОБА_4 висловив вимогу відповідно до якої ОСОБА_5 може здійснювати вилов водних біоресурсів на акваторії Каховського водосховища та Дніпро-бузького лиману Херсонської області, при умові надання йому ( ОСОБА_4 ) щомісячно від 1000 до 1500 доларів США в залежності від місяця здійснення діяльності, а саме в залежності від нерестової заборони.

Крім цього, ОСОБА_4 повідомив, що вказані грошові кошти мають сплачуватися за не вжиття службовими особами відділення поліції у порту «Херсон» Херсонського відділу поліції ГУ НП в Херсонській області заходів реагування на незаконні дії ОСОБА_5 щодо вилову водних біоресурсів без наявності дозвільних документів та за не притягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності, оскільки службові особи відділення поліції мають право на здійснення перевірок, патрулювання, виявлення осіб, які незаконним способом здійснюють вилов водних біоресурсів на акваторії Каховського водосховища, Дніпро-бузького лиману Херсонської області та р. Дніпро, на що ОСОБА_5 вимушений був погодитися.

Також, ОСОБА_4 повідомив, що всі питання з іншими контролюючими органами ОСОБА_5 має вирішувати самостійно, в суму 1000 - 1500 доларів входить лише «дозвіл» водної поліції.

В подальшому, між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , на протязі червня 2019 року відбулись ряд зустрічей, в ході яких було обговорено деталі здійснення ОСОБА_5 вилову водних біоресурсів (риби) на території оперативного обслуговування відділення поліції та деталі передачі грошових коштів ОСОБА_4 за не вжиття службовими особами відділення поліції заходів реагування по притягненню ОСОБА_5 до відповідальності.

Так, 07 червня 2019 близько 16 години біля магазину продуктів «21 Век» за адресою: м. Херсон, вул. Лугова, 33, в ході зустрічі, ОСОБА_5 , на усну вимогу ОСОБА_4 показав на карті місця, в яких ОСОБА_5 має намір в подальшому виловлювати біологічні ресурси (рибу) та ОСОБА_4 поцікавився кількістю обладнання та номерами човнів, які будуть задіяні ОСОБА_5 в ході рибного промислу, зазначивши, що вказана інформація необхідна для ідентифікації човнів в подальшому службовими особами відділення поліції.

В подальшому, під час бесіди між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , останній повідомив, що додатково зазначить дату та час коли ОСОБА_5 зможе приступати до роботи, а також наголосив на необхідності постійного тримання при собі грошових коштів, які ОСОБА_5 повинен передати ОСОБА_4 на першу вимогу.

13 червня 2019 року (більш точний час та місце наразі досудовим розслідуванням не встановлено) неподалік адміністративного приміщення відділення поліції розташованого по вулиці Михайлівська у м. Херсон ОСОБА_4 продовжуючи свій злочинний умисел направлений на вимагання неправомірної вигоди, зустрівся з ОСОБА_5 та наголосив на необхідності передачі раніше обумовленої суми неправомірної вигоди. Також, ОСОБА_4 , було зазначено про те, що ОСОБА_5 , може приступати до роботи з вилову водних ресурсів у попередньо обумовлених зонах та місцях, однак кожного разу ОСОБА_5 мав в телефонному режимі повідомляти ОСОБА_4 , що «пішов працювати», щоб службові особи відділення поліції не вчиняли жодних заходів реагування по відношенню до останнього.

19 червня 2019 (більш точний час та місце наразі досудовим розслідуванням не встановлено), поблизу рятувальної станції у мікрорайоні Острів розташованої по вулиці Марії Фортус у місті Херсон ОСОБА_5 знову зустрівся з ОСОБА_4 та повідомив, що найближчим часом планує здійснювати вилов водних біоресурсів у Воронцовському районі Херсонської області та вже приготував 30 сіток для вилову рибної продукції. Крім цього, в ході бесіди ОСОБА_4 , продовжуючи реалізацію свого злочинний умислу, направленого на отримання неправомірної вигоди повідомив ОСОБА_5 , що останній має підготувати грошові кошти у сумі 1500 доларів США в іноземній валюті та зазначив, що вони мають бути постійно у ОСОБА_5 з собою, на той випадок, що коли ОСОБА_4 подзвонить, то ОСОБА_5 має йому їх одразу передати чи перерахувати на картковий рахунок.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на одержання, шляхом вимагання, неправомірної вигоди, діючи умисно з корисливих мотивів, знаходячись у не встановленому в ході слідства місці, 25-го, 26-го, 30-го червня 2019 року ОСОБА_4 телефонував зі свого мобільного телефону ОСОБА_5 та примушував останнього перерахувати частину неправомірної вигоди на картковий рахунок, чи іншим способом терміново передати йому кошти, на що ОСОБА_5 повідомив, що на разі такої можливості не має.

04 липня 2019 року приблизно о 11 години 25 хвилин продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, будучи службовою особою, всупереч інтересам служби, діючи умисно, з корисливих мотивів, ОСОБА_4 перебуваючи біля під`їзду № 3, будинку АДРЕСА_3 , будучи впевненим у тому, що ОСОБА_5 вже здійснює раніше обумовлену діяльність в зоні оперативного обслуговування відділення поліції, одержав від ОСОБА_5 неправомірну вигоду в розмірі 1500 доларів США (що станом на 04 липня 2019, згідно офіційного курсу НБУ становить 39 тисяч 67 гривень 50 копійок), за не вжиття службовими особами відділення поліції заходів реагування на дії ОСОБА_5 щодо вилову водних біоресурсів без наявності дозвільних документів та за не притягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності.

04.07.2019 року о 11 годині 30 хвилин ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Крім цього, 04.07.2019 року о 14 годині 55 хвилин слідчим другого слідчого відділу Другого управління організації досудових розслідувань Центрального апарату Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 в рамках проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001020 в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності зареєстровано за ОСОБА_7 та яка використовується ОСОБА_4 .

В ході обшуку в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 виявлено та вилучено, наступне:

1. Частину пінопласту, які підсвічувалися жовто-зеленого кольору;

2. Службове посвідчення ОСОБА_4 № ХСП № 005342

3. Блокнот з записами ОСОБА_4 зеленого кольору «2017»

4. Рапорт ОСОБА_4 від 26.04.2019;

5. П`ятнадцять купюр номіналом по 100 доларів США кожна, які підсвічувалися жовто-зеленим кольором.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження вище вказані грошові кошти в сумі 1500 доларів США були вручені ОСОБА_5 04.07.2019, відповідно до протоколу вручення грошових коштів.

Виявлені речі та документи були поміщенні до двох паперових пакетів та одного поліетиленового пакету, які опечатано бірками із зазначенням вмісту пакетів та підписами учасників обшуку і понятих.

Прокурор вказує, що беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, ч. 3 ст. 368 КК України санкція, яких передбачає додаткове покарання у виді конфіскації майна, а також те, що частина вилученого майна визнана речовими доказами.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що 05.07.2019 року постановою слідчого другого слідчого відділу Другого управління організації досудових розслідувань Центрального апарату Державного бюро розслідувань ОСОБА_8 , вилучені в ході обшуку ОСОБА_4 речі, предмети, документи та грошові кошти визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001020.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання другого відділу процесуального керівництва Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях радник Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на речі, предмети, документи та грошові кошти, які було вилучено 04.07.2019 під час проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:
частину пінопласту, яка підсвічувалась жовто-зеленим кольором;
блокнот з записами ОСОБА_4 зеленого кольору «2017»
рапорт ОСОБА_4 від 26.04.2019;
п`ятнадцять купюр номіналом по 100 доларів США кожна, які підсвічувалися жовто-зеленим кольором, з наступними серіями та номерами: HB 17221696Q B2, HL 13452558 F L12, HC 90560740 A C3, HB 27550144 H B2, KK 16848199 C K11, HB 34487085 K B 2, KK 84874583 C K11, KB 97049092 H B2, KB 05401872 K B2, KB 05401873 K B2, KB 05401887 K B2, KB 45136474 L B 2, KF 74939670 A F6, KA 36441364 A A1, KA 63079888 A A1.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1