йСправа № 304/1511/19 Провадження № 1-кс/304/601/2019
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2019 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Перечинського відділення Ужгородського відділу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , затверджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000405 від 23 вересня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

слідчий СВ Перечинського відділення Ужгородського відділу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000405 від 23 вересня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України про накладення арешту на алюмінієву драбину, яку добровільно видав ОСОБА_5 . Клопотання мотивує тим, що 23 вересня 2019 року о 12.15 год до чергової частини Перечинського ВП надійшов протокол прийняття заяви від ОСОБА_6 , 1977 року народження, мешканця АДРЕСА_1 , який просить прийняти міри до ОСОБА_7 , 1982 року народження, мешканця АДРЕСА_2 , який 17 вересня 2019 року о 20.00 год. викрав з його домогосподарства велосипед іноземного виробництва та алюмінієву драбину, довжиною 4 м. Дану подію того ж дня було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно номер 0000405 з правовою кваліфікацією за ч. 3 ст. 185 КК України. Крім цього, 23 вересня 2019 року громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_3 , добровільно видав працівникам поліції алюмінієву драбину, яку придбав за 100 грн від ОСОБА_7 . Враховуючи те, що для здобуття доказів у даному кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих дій та експертиз, а відтак необхідним є накласти арешт на майно для збереження речових, слідчий просить клопотання задовольнити.

Слідчий у судове засідання не з`явився, що відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду даного клопотання, тому на підставі ч. 4 ст. 107 цього Кодексу фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

У судове засідання власник майна ОСОБА_6 також не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши надані слідчим матеріали, зваживши доводи викладені у клопотанні, приходить до такого висновку.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 цього Кодексу під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 цього Кодексу арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, з матеріалів клопотання встановлено, що 23 вересня 2019 року о 12.15 год до чергової частини Перечинського ВП надійшов протокол прийняття заяви від ОСОБА_6 , 1977 року народження, мешканця АДРЕСА_1 , який просить прийняти міри до ОСОБА_7 , 1982 року народження, мешканця АДРЕСА_2 , який 17 вересня 2019 року о 20.00 год. викрав з його домогосподарства велосипед іноземного виробництва та алюмінієву драбину, чим заподіяв потерпілому матеріальну шкоду на суму 4 000 грн.

Також встановлено, що того ж дня дану подію було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно номер 0000405 з правовою кваліфікацією за ч. 3 ст. 185 КК України, що підтверджується Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000405 від 23 вересня 2019 року (а. с. 4).

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 23 вересня 2019 року, а також протоколу допиту свідка ОСОБА_5 від 24 вересня 2019 року, останній добровільно видав працівникам поліції металеву драбину, яку приблизно 18-19 вересня 2019 року близько обіду придбав у місті Перечин від ОСОБА_7 за 100 грн (а. с. 5-11).

Вказане майно постановою слідчого про визнання речовим доказом та приєднання його до матеріалів кримінального провадження від 24 вересня 2019 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000405 від 23 вересня 2019 року (а. с.12-13).

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України передбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчим доведено, що добровільно видане ОСОБА_5 майно, має значення речового доказу у кримінальному проваджені № 0000405 та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту майна, враховує можливість використання як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за його допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 40, 98, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

клопотання слідчого СВ Перечинського відділення Ужгородського відділу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , затверджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000405 від 23 вересня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на алюмінієву драбину, яку добровільно видав ОСОБА_5 .

Виконання зазначеної ухвали покласти на прокурора Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 .

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1