УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2019 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю заявника адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0002782 від 05.08.2019 року,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0002782 від 05.08.2019 року.

В обґрунтування поданого клопотання заявник посилається на те, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 08.08.2019 року було частково задоволено клопотання сторони обвинувачення та було накладено арешт на зазначене у клопотанні майно.

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси заявник вказує на необґрунтованість накладення арешту майна, не доведення органами досудового слідства відповідності такого майна категорії речових доказів, а також не врахування слідчим суддею тієї обставини, що власник арештованого майна будь-якого відношення до розслідуваного кримінального провадження не має, в зв`язку з чим, на думку заявника, накладений арешт майна підлягає скасуванню.

Заявник в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.

Прокурор в судове засідання не з`явився, між тим від останнього надійшла заява про розгляд клопотання про скасування арешту майна за його відсутності, в якій він також зазначив, що проти задоволення клопотання заперечує.

Вивчивши клопотання та надані в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку заявника, а також врахувавши наявність заяви прокурора, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Як вбачається з наявної в матеріалах клопотання копії ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 08.08.2019 року, слідчим суддею було частково задоволено клопотання слідчого, погодженого прокурором та накладено арешт на зазначене в такій ухвалі та поданому клопотанні майно.
Згідно вказаної ухвали, захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна застосовувався в зв`язку з необхідністю збереження речових доказів та забезпечення подальшого проведення експертних досліджень.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З огляду на викладене, доводи заявника в частині того, що відносно власника майна та членів його родини кримінальне провадження не здійснюється не можуть бути прийняті слідчим суддею як достатні для задоволення клопотання про скасування арешту майна, оскільки, з метою забезпечення збереження речових доказів арешт майна може накладатися на майно будь-якої фізичної особи.

Оскільки на теперішній час заявником не було доведено, що експертні дослідження в рамках даного кримінального провадження проведені, а також не було спростовано того, що арештоване майно відповідає критеріям ч. 1 ст. 98 КПК України, слідчий суддя вважає необґрунтованими доводи заявника в частині того, що арешт майна було накладено необґрунтовано.

Більше того, слідчий суддя акцентує увагу, що до клопотання в цілому не було долучено будь-яких документів, які б підтверджували правомочність адвоката ОСОБА_3 на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, так як будь-яких документів, які підтверджували б право власності, або наявність будь-якої іншої правомочності у ОСОБА_4 відносно арештованого майна до клопотання долучено не було.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що в задоволенні поданого клопотання про скасування арешту майна слід відмовити.
Між тим, слідчий суддя зазначає, що заявник не позбавлений можливості повторно звернутися до слідчого судді з аналогічного роду клопотанням, обґрунтувавши таке клопотання належним чином та долучивши до нього документи, які підтверджуватимуть доводи, викладені у клопотанні.
Керуючись ст. ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0002782 від 05.08.2019 року відмовити.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1