Справа № 754/6445/19
У Х В А Л А
Іменем України

03 травня 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва: - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: - ОСОБА_3 ,
у присутності підозрюваного: - ОСОБА_4 ,
за участю захисника: - ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, із середньою освітою, одруженого, маючого малолітню дитину 2009 року народження, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В :

03.05.2019 року слідчий СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.
Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів вбачається, що в провадженні слідчого відділу Деснянського УПГУНП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 003261 від 01.05.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.
У рамках вказаного кримінального провадження, 01.05.2019 року о 14 годині 00 хвилин ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, а саме в тому, що він 30.04.2019 року приблизно о 23 годині 30 хвилин знаходячись напроти 4 під`їзду будинку АДРЕСА_2 , на ґрунті особистих неприязних стосунків вступив у сварку із ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , після чого у нього виник злочинний умисел на протиправне заподіяння смерті останнім.

Реалізуючи свій злочинний намір ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, предметом, схожим на складний ніж, наніс ОСОБА_7 один удар в область грудної клітки, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення грудної клітки зліва з пошкодженням серця, гемоперикард, лівобічний гемоторакс, а також продовжуючи свій злочинний умисел наніс два удари ОСОБА_8 в область живота, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді проникаючого та непроникаючого поранення живота з ушкодженням лівої долі печінки, гемоперитонеум, тобто вчинив всі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, спрямовані на умисне вбивство ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , однак злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, так як потерпілим було вчасно надано медичну допомогу.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що оскільки злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до особливо тяжкого, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років позбавлення волі або довічним позбавленням волі, підозрюваний ОСОБА_4 усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину, розуміючи його невідворотність, перебуваючи на волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, слідчий вважає, що обрання менш суворого запобіжного заходу не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладені на нього процесуальних обов`язків.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, в клопотанні викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 проти клопотання заперечували, просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби. При цьому, захисник зазначив, що кваліфікація дій підозрюваного є попередньою та прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Вислухавши думки прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено в ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення у достатній мірі доводиться доказами, що долучені до клопотання про обрання запобіжного заходу, а також наданими прокурором у судовому засіданні.

Так, підозрюваний ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 (десяти) до 15 (п`ятнадцяти) років або довічне позбавлення волі, раніше не судимий, офіційно не працевлаштований, не має офіційного постійного джерела доходу, має зареєстроване постійне місце проживання, одружений, має на утриманні малолітню дитину ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зі слів хворіє на ВІЛ, але його стан здоров`я не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення.

Враховуючи викладене, вважаю, що запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків. Більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави не визначається.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 186, 193, 194, 195, 196, 202, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання - з 03 години 00 хвилин 01 травня 2019 року.
Строк дії ухвали - до 24 години 00 хвилин 29 червня 2019 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1