Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2683/18
Номер провадження 1-кс/376/889/2018
У судове засідання скаржник не з`явився, через канцелярію суду надав заяву у якій скаргу підтримав в повному обсязі та прохав її задовольнити на підставах викладених у скарзі, зазначаючи при цьому, що вказана постанова ґрунтується на неповному, необ`єктивному розслідуванні, без дослідження всіх обставин справи, в результаті чого слідчий незаконно та передчасно виніс постанову про закриття кримінального провадження, яка підлягає скасуванню, тощо.
Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися, причина неявки невідома, про день та час судового засідання були повідомлені належним чином.
Вивчивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає задоволенню за наступних підстав.
Статтею 303 КПК передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження. Серед даного переліку є рішення слідчого про закриття кримінального провадження, яке може бути оскаржене, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.
Стаття 91 КПК України наводить обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. При проведенні досудового розслідування, після виконання вимог статті 91 КПК України і встановлення вказаних обставин, досудове слідство визнається закінченим, якщо немає необхідності у проведенні ще будь-яких слідчих або негласних слідчих дій, спрямованих на збирання, перевірку та оцінку доказів, коли жодна з версій, яка виникла, не залишилась неперевіреною. Якщо після дослідження всіх обставин кримінального провадження, та безпосереднього дослідження і оцінки показань, речей і документів, які стосуються цього кримінального провадження у їх сукупності, слідчим, прокурором встановлені підстави, передбачені ст.284 КПК України, приймається рішення про закриття кримінального провадження.
Як вбачається з постанови про закриття кримінального провадження, таке рішення слідчим було прийнятого на підставі того, що органом досудового розслідування не було встановлено кваліфікуючу ознаку злочину передбачену ч.1 ст. 367 КК України, як істотна шкода.
Суд, вважає, що зазначена постанова слідчим була винесене передчасно зважаючи на таке, що обов`язковою умовою наявності складу кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 364, 364-1, 365, 365-2, 367 Кримінального кодексу України, є заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.
Згідно, п. 3 Примітки до ст. 364 Кримінального кодексу України у старій редакції, що діяла до 04.06.2014 р., істотною шкодою у ст. ст. 364, 364-1, 365, 365-2, 367 Кримінального кодексу України, якщо вона полягає у завданні матеріальних збитків, вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян. Тобто, на той час законодавець не пов`язував наявність істотної шкоди виключно з наявністю матеріальних збитків, а тому органами досудового розслідування обґрунтовувалась наявність такої істотної шкоди з: порушенням охоронюваних Конституцією України чи іншими законами прав та свобод людини і громадянина (право на свободу й особисту недоторканність та недоторканність житла, виборчі, трудові, житлові права тощо), підривом авторитету та престижу органів державної влади чи органів місцевого самоврядування, порушенням громадської безпеки та громадського порядку, створенням обстановки й умов, що утруднюють виконання підприємством, установою, організацією своїх функцій, приховуванням злочинів.
З прийняттям Закону України № 1261-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері державної антикорупційної політики у зв`язку з виконанням Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України» п. 3 Примітки до ст. 364 Кримінального кодексу України було викладено у новій редакції, а саме: «Істотною шкодою у ст. ст. 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян»
Відповідно до роз`яснення Верховного суду України (Постанова від 27.10.2016 року) істотною шкодою в розумінні ст. ст. 364, 364-1, 365, 365-2, 367 Кримінального кодексу України, на даний час, може бути майнова шкода, або прояви немайнової шкоди, але тільки ті, які можуть одержати майнове відшкодування, тобто істотною шкодою може рахуватись будь-яка за своїм характером шкода, якщо вона піддається грошовій оцінці та відповідно до такої оцінки досягла встановленого законодавцем розміру, який в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.
Заподіяння істотної шкоди є одним з критеріїв відмежування службових злочинів від дисциплінарних проступків. Якщо істотна шкода як результат відповідних порушень за службою свідчить (за інших умов) про наявність такого злочину, то його відсутність дає підстави розглядати вчинене лише як службовий проступок.
Частиною 1 ст. 92 КПК України визначено, що обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.
Зі змісту ст.307 КПК України вбачається, що за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.
Враховуючи вищевикладене, те, що слідчий при винесенні постанови про закриття кримінального провадження не дотримувався вимог закону, не дослідив всіх обставин по справі в сукупності та передчасно прийняв рішення про закриття кримінального провадження, приходжу до висновку, що постанова слідчого про закриття кримінального провадження є незаконною, необґрунтованою та такою, що винесена передчасно, в результаті чого вона підлягає скасуванню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.303-307 КПК України, -
Копію ухвали надати заявнику, направити начальнику Сквирського ВП ГУНП в Київській області та прокурору Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя (підпис) ОСОБА_1