Справа № 758/8266/18 Головуючий у суді І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/824/1621/2019 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: в порядку КПК

УХ В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 лютого 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі
суддів: ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря : ОСОБА_5 ,
за участю заявника: ОСОБА_6 ,
В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 03.07.2018 року вказану скаргу було повернуто особі, яка її подала.
Своє рішення суд першої інстанції мотивував тим, що як вбачається з матеріалів скарги, на підтвердження своїх повноважень ОСОБА_6 надана копія нотаріально посвідченої довіреності ОСОБА_7 від 16.03.2018 року на ім`я ОСОБА_6 . Однак, ОСОБА_6 не може бути представником потерпілого у кримінальному провадженні, оскільки чинне кримінально-процесуальне законодавство чітко визначає осіб, що мають бути представниками потерпілого у кримінальному провадженні, лише адвокати, тому він не має права на звернення до слідчого судді як представник потерпілого ОСОБА_7 .
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 подали апеляційну скаргу, в якій просять скасувати оскаржувану ухвалу та ухвалити нову, якою спрямувати скаргу до суду першої інстанції для розгляду. Вимоги обґрунтовують тим, що при поверненні скарги судом першої інстанції було залишено поза увагою ту обставину, що скарга подана не лише від імені ОСОБА_6 як представника потерпілого, а й від самого потерпілого ОСОБА_7 , та на адресу ОСОБА_6 було направлено лише копію ухвали, без самого оригіналу скарги, як того вимагає законодавство. На думку ОСОБА_6 , його статус як представника потерпілого підтверджено у встановленому законом порядку, що, зокрема, відображено і у рішеннях Подільського районного суду м. Києва.
Заслухавши доповідача, заявника, який підтримав подану ним апеляційну скаргу та просив її задовольнити, дослідивши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_6 та ОСОБА_7 подано клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді. Однак, враховуючи те, що ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику осіб, які її оскаржують, а копія ухвали була отримана апелянтами засобами поштового зв`язку 12.02.2019 року, що підтверджується відомостями з офіційного сайту «Укрпошта», та апеляційна скарга була подана до суду 18.02.2019 року, тобто у передбачений ст. 395 КПК України строк, її слід вважати поданою вчасно.
Відповідно до ч. 1 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Частина 3 вказаної статті передбачає, що повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Частиною 1 статті 135 КПК України передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Так, Київським апеляційним судом розгляд апеляційної скарги ОСОБА_6 було призначено на 13 годину 45 хвилин 21.02.2019 року; в подальшому, судовий розгляд було відкладено на 09 годину 45 хвилин 28.02.2019 року, про що засобами факсимільного зв`язку повідомлено Київську місцеву прокуратуру №7.
Тобто, прокуратура була повідомлена належним чином про день і час розгляду апеляційної скарги.
Однак, ні 21.02.2019 року, ні 28.02.2019 року в зазначений час прокурор не з`явися, у зв`язку з чим колегія суддів прийшла до висновку, що його неявка не перешкоджає судовому розгляду.
Згідно з вимогами ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, тобто його має бути ухвалено компетентним судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК України. Також суд у своєму рішенні повинен навести належні, достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Відповідно до положень ст. 303 КПК України бездіяльність прокурора може бути оскаржена потерпілим та його представником.
22.06.2018 року до Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_7 та ОСОБА_6 було подано скаргу на бездіяльність прокурора Київської місцевої прокуратури №7 /а. п. 1-3/.
Однак, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 03.07.2018 року, було повернуто лише скаргу ОСОБА_6 , у зв`язку з чим, питання в частині скарги ОСОБА_8 вирішено не було.
Розглядаючи спільну скаргу ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , суд першої інстанції порушив вимоги КПК України, оскільки повернув скаргу лише ОСОБА_6 , хоча, за судовим захистом звертався також і ОСОБА_7 .
Відповідно до п. 3 . ч. 1 ст. 409 КПК України, підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
Згідно ч. 1 ст. 412 КПК України, істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
На думку колегії суддів, повертаючи скаргу ОСОБА_6 , судом першої інстанції було допущено істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, оскільки питання за скаргою ОСОБА_7 вирішено не було.
На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню.
Керуючись ст.ст. 404, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -
Апеляційну скаргу ОСОБА_7 та ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д І :

____________________ ___________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4