20.03.2019 Справа № 756/4855/17
№ 1-р/756/4/19
№ 756/4855/17
У Х В А Л А
Іменем України
20 березня 2019 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю: секретаря ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
та захисників ОСОБА_6 ,
ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяви захисників обвинуваченого ОСОБА_11 адвокатів ОСОБА_9 і ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 і ОСОБА_8 про роз`яснення вироку Оболонського районного суду міста Києва від 24 січня 2019 року,

в с т а н о в и в:

вироком Оболонського районного суду м. Києва від 24 січня 2019 року обвинуваченого ОСОБА_11 визнано винуватим у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 111, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 437 КК України, та виправдано за ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 110 КК України у зв`язку з недоведеністю, що в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення.
Захисники обвинуваченого ОСОБА_11 адвокати ОСОБА_9 і ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 і ОСОБА_8 звернулися до суду у порядку ст. 380 КПК України про роз`яснення судового рішення, ухваленого за розглядом кримінального провадження стосовно обвинуваченого ОСОБА_11 .
Зокрема, адвокати ОСОБА_9 і ОСОБА_7 просять роз`яснити їм (дослівно):
якими дослідженими доказами підтверджується висновок суду щодо сприяння ОСОБА_11 представникам влади і службовим особам Збройних Сил Російської Федерації, матеріали стосовно яких виділено в окреме провадження, в окупації півострова Крим шляхом ведення агресивної війни проти України, з огляду на відсутність в матеріалах провадження доказів щодо вчинення спільних дій, єдності умислу, розподілу ролей чи виконання відповідних функцій (абз. 7 стор. 136)?;
чим підтверджується висновок суду у абзаці 8 сторінки 92 вироку, враховуючи те, що разом із листом Постійного представника РФ при ООН ОСОБА_12 від 03.03.2014 №896/n в якості додатку був поданий текст, а не копія заяви Президента України ОСОБА_11 від 01.03.2014?;
якими дослідженими доказами підтверджується висновок суду в контексті посилання на 7124-те відкрите засідання Ради Безпеки ООН, враховуючи те, що жоден із доповідачів не зазначив про запрошення ОСОБА_13 збройних сил іноземної держави (абз. 5 стор. 122)?;
якими дослідженими доказами підтверджується висновок суду щодо мотиву написання листа ОСОБА_11 від 01.03.2014, зокрема нібито сподівання ОСОБА_11 на отримання преференцій від представників влади Російської Федерації (арк.. 1; абз. 2 арк. 10)?;
чим підтверджується висновок суду щодо мотиву написання листа ОСОБА_11 від 01.03.2014 в частині уникнення кримінальної відповідальності, а також яку саме кримінальну відповідальність мав на увазі суд (арк.. 1; абз. 2 арк. 10)?
Адвокат ОСОБА_6 у своїй заяві просить і йому роз`яснити (дослівно):
що стало підставою для висновку суду у вироку (арк. 142) про наявність такої пом`якшуючої обставини, як вчинення злочинів під впливом залежності від представників Російської Федерації, хоча ці обставини не були підтвердженні доказами, які досліджувалися судом?;
чим підтверджується висновок суду у вироку (арк. 92), про те, що безпосередньо в судовому засіданні досліджені копії листа Постійного представника Російської Федерації при ООН ОСОБА_12 від 03.03.2014 №896/n та копія заяви ОСОБА_11 від 01.03.2014 до Президента Російської Федерації ОСОБА_14 , враховуючи те, що разом із листом Постійного представника Російської Федерації при ООН ОСОБА_12 від 03.03.2014 №896/n в якості додатку був поданий лише текст, а не копія заяви Президента України ОСОБА_11 від 01.03.2014?;
чому у вироку (арк. 101) зазначається, що судом досліджені усі надані стороною захисту письмові, відео та аудіо докази, розглянуті усі заяви та клопотання захисників та обвинуваченого, хоча у мотивувальній частині вироку відсутній розгляд поданих клопотань сторони захисту про визнання доказів недопустимими?
Адвокати ОСОБА_10 і ОСОБА_8 у своїй заяві, також указуючи щодо незрозумілості судового рішення, просять роз`яснити їм (дослівно):
якими дослідженими доказами обґрунтовується висновок суду (абз. 5 стор. 121) про те, що позицію ОСОБА_11 Рада Федерації розглядала як одну із підстав для використання Збройних Сил Російської Федерації на території України?;
в чому саме події на «Євромайдані» стали каталізатором для подальшої окупації та анексії півострова Крим, та що мав на увазі суд, використовуючи термін «каталізатор» у тексті вироку (абз. 4 стор. 116)?;
які докази містять інформацію про те, що влада Російської Федерації офіційно визнала свої дії у АР Крим як військову гуманітарну інтервенцію, та посилалась на цю позицію під час обговорення чи прийняття рішень щодо Криму ООН або іншими міжнародними організаціями (абз. 3 стор. 123)?;
якими дослідженими доказами обґрунтовується висновок суду про те, що заявою ОСОБА_11 було надано дипломатичні, ідеологічні, інформаційні засоби, а також про які конкретно засоби йде мова (абз. 4 стор. 123)?;
на якій підставі суд не взяв до уваги показання свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 та ОСОБА_18 щодо існування станом на 01.03.2014 продемонстрованого ОСОБА_11 02.03.2018 звернення (абз. 5 стор. 125)?;
якими нормами кримінального процесуального закону суд керувався при ухваленні рішення щодо залишення без змін заходів забезпечення кримінального провадження (арештів на майно, накладених в межах даного кримінального провадження)?

Крім того, у судовому засіданні захисник ОСОБА_9 подав доповнення до заяви про роз`яснення судового рішення в якій просив додатково роз`яснити вирок Оболонського районного суду м. Києва від 24.01.2019 з наступних питань:
в абзаці 4 сторінки 116 вироку судом зазначено: «Як вбачається з наведених вище доказів, події на «Євромайдані» та подальша суспільно-політична криза, яка полягала у тимчасовому дисбалансі української влади, не були першопричиною окупації та анексії АРК та м. Севастополя, а були лише каталізатором в геополітичному прагненні РФ щодо окупації та анексії півострова Крим». У зв`язку з цим, просить роз`яснити:
Які саме конкретні події на Євромайдані у даному випадку має суд на увазі? Просить суд зазначити дату цих подій, час і місце їх здійснення, а також назвати осіб, які здійснювали ці дії.
Якщо вказані події не були першочерговою причиною, то яким саме чином за висновками суду ці події вплинули на розвиток ситуації в Криму?
Який причинно-наслідковий зв`язок вбачає суд між подіями на Євромайдані і діями Російської Федерації?
Які саме події має на увазі суд, зазначаючи про суспільно-політичну кризу, що виникла після «Євромайдану»? Просить суд зазначити дату початку суспільно- політичної кризи, в чому вона проявлялась, а також зазначити, чи закінчилася ця суспільно-політична криза або триває до теперішнього часу?
В абзаці 6 сторінки 116 вироку судом зазначено: «...адже, навіть, революційна зміна влади не означає розриву континуїтету держави на цій території...». У зв`язку з цим, просить роз`яснити:
Чи означає дане твердження, що за результатами розгляду кримінального провадження судом встановлено факт революційної зміни влади в Україні в лютому 2014 року?
Чи являються постанови Верховної Ради України від 22.02.2014 про самоусунення Президента України ОСОБА_11 , від 23.02.2014 про покладення на ОСОБА_19 виконання обов`язків Президента України, елементом революційної зміни влади?
Чи являються застосування зброї проти працівників правоохоронних органів, ряд замахів на життя Президента України ОСОБА_11 елементом революційної зміни влади?
В абзаці 6 сторінки 116 вироку судом зазначено: «Внаслідок подій пов`язаних з «Євромайданом»... в Україні не сформувався злочинний чи фашистський режим, який становив загрозу для російськомовних громадян чи будь-якої етнічної групи в Україні». У зв`язку з цим, просить роз`яснити:
На підставі яких доказів, досліджених в ході судового розгляду, судом зроблено висновок, що правлячий режим, який на даний час діє в Україні, не являється злочинним?
Чи означає дане твердження суду, що бездіяльність нового правлячого режиму, яка призвела до втрати Україною території Автономної республіки Крим, не являється злочином?
Чи означає дане твердження суду, що дії нового правлячого режиму стосовно застосування зброї масового ураження проти мирних мешканців Донбасу не є злочином, що ці дії не становили загрози для населення Сходу України?
У якому значенні в контексті вищевказаного твердження судом застосовано термін «фашистський режим»?
На підставі яких доказів, досліджених в ході судового розгляду, судом зроблено висновок, що правлячий режим, який сформувався в Україні після Євромайдану, не являється фашистським режимом?
В абзаці 4 сторінки 137 вироку судом зазначено: «...своєю заявою від 1 березня 2014 року, повідомивши завідомо неправдиву інформацію про ознаки гуманітарної катастрофи в Україні...». У зв`язку з цим, просить роз`яснити:
Чи означає даний висновок суду, що твердження Президента України ОСОБА_11 , зазначене у заяві від 01.03.2014, про те, що в Києві відбулось незаконне захоплення влади, є завідомо неправдивою інформацією? Якщо так, на підставі яких встановлених судом обставин зроблено вказаний висновок?
Чи означає даний висновок суду, що твердження Президента України ОСОБА_11 , зазначене у заяві від 01.03.2014, про те, що станом на 01.03.2014 Україна опинилась на порозі громадянської війни, є завідомо неправдивою інформацією? Якщо так, на підставі яких встановлених судом обставин зроблено вказаний висновок?
Чи означає даний висновок суду, що твердження Президента України ОСОБА_11 , зазначене у заяві від 01.03.2014, про те, що в країні панують хаос і анархія, життя, безпека і права громадян знаходяться під загрозою, є завідомо неправдивою інформацією? Якщо так, на підставі яких встановлених судом обставин зроблено вказаний висновок?
В абзаці 1 сторінки 116 вироку суд зазначив «...події кінця 2013 року - початку 2014 року, тлумачення права народу на повстання, дії та вчинки представників влади та опозиції... не є предметом доказування у даному кримінальному провадженні». Відтак, оскільки судом не досліджувались і не оцінювались вказані обставини, яким чином суд дійшов висновку, що наслідки державного перевороту, про які зазначено Президентом України ОСОБА_11 у заяві від 01.03.2014, є завідомо неправдивою інформацією?
З урахуванням викладеного, захисник ОСОБА_9 просить роз`яснити, чому суд засудив завідомо невинувату особу, у той час, коли реальні винуватці втрати Криму не притягнуті до відповідальності та перебувають на керівних посадах в органах державної влади?

У судове засідання прокурор ОСОБА_20 , обвинувачений, захисники ОСОБА_21 та ОСОБА_22 , будучи повідомленими належним чином не з`явились, при цьому захисником ОСОБА_22 до суду подано заяву про неможливість прибуття у дане судове засідання, у зв`язку із чим суд вважає за можливе розглянути заяви захисників про роз`яснення рішення на підставі ч. 2 ст. 380 КПК України.
Заслухавши пояснення захисників обвинуваченого ОСОБА_11 адвокатів ОСОБА_9 і ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 і ОСОБА_8 , які просили задовольнити подані заяви про роз`яснення вироку Оболонського районного суду м. Києва від 24.01.2019, думку прокурора, який просив відмовити у задоволенні вказаних заяв, пославшись на те, що рішення є зрозумілим та не потребує додаткових роз`яснень, суд дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини судового рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення, по суті не вирішуючи питань, які не були предметом судового розгляду.
Роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Як убачається з тексту вироку Оболонського районного суду м. Києва від 24 січня 2019 року, ухваленого стосовно обвинуваченого ОСОБА_11 , останнього визнано винуватим у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 111, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 437 КК України, та виправдано за ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 110 КК України у зв`язку з недоведеністю, що в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення, і він складений у відповідності до вимог ст. 372 КПК України.
При цьому вступна частина вироку містить складу суду, секретаря, всіх учасників судового розгляду: зокрема, прокурорів, захисників, із вказівкою їхніх прізвищ й ініціалів.
Мотивувальна частина обвинувального вироку містить формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення та наслідків злочину, форми вини і його мотивів, а після цього наведено докази, покладені судом в обґрунтування своїх висновків. Формулювання недоведеної частини пред`явленого обвинувачення з наведенням підстав, з яких воно визнається недоведеним, викладено після доказів, якими обґрунтовано доведену частину обвинувачення.
Також, резолютивна частина вироку викладена ясно, щоб при виконанні вироку не виникало сумнівів щодо виду і розміру покарання, призначеного судом, та змісту інших рішень, викладених у цій частині вироку.
Таким чином, судове рішення викладено чіткими, зрозумілими словами й реченнями, у зв`язку з чим не містить труднощів для розуміння його змісту.

У зв`язку з цим, у задоволенні заяв захисників обвинуваченого ОСОБА_11 адвокатів ОСОБА_9 і ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 і ОСОБА_8 про роз`яснення судового рішення, ухваленого за розглядом кримінального провадження стосовно обвинуваченого ОСОБА_11 , слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 372, 380 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

у задоволені заяв захисників обвинуваченого ОСОБА_11 адвокатів ОСОБА_9 і ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 і ОСОБА_8 про роз`яснення вироку Оболонського районного суду міста Києва від 24 січня 2019 року - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом 7 днів з моменту її оголошення особою, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасниками судового провадження.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий суддя:

Судді: