Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

28 листопада 2018 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0004071 від 17.10.2018 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме, на тимчасово вилучене під час обшуку 25.10.2018 р. майно, а саме, Iphone 7, Rose Gold, 32 Gb, IMEI: НОМЕР_1 з абонентським номером НОМЕР_2 та зарядний пристрій до нього, із забороною ОСОБА_4 користуватись, розпоряджатись вищевказаним мобільним телефон та із забороною останній будь-яким чином відчужувати вищевказаний мобільний пристрій.

Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обгрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати , або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. У клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Так, в порушення вимог Закону, обгрунтовуючи клопотання про накладення арешту сторона обвинувачення не зазначає підставу і мету та відповідне обгрунтування необхідності такого накладення, крім того, слідчим не обгрунтовується доводи, щодо заборони відчужувати, користуватись та розпоряджатись мобільним пристроєм ОСОБА_4 , оскільки, у відповідності до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Крім того, як вбачається з матеріалів клопотання на підставі Ухвали Подільського районного суду м. Києва від 19.10.2018 р. (справа № 758/13717/18) прокурору Київської місцевої прокуратури № 7 було надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення, а саме, документів щодо торгівлі людьми, блокнотів, робочих записів, чернеток, договорів, листів, доручень, довіреностей, переписки ОСОБА_4 та іншими невстановленими особами щодо торгівлі людьми за допомогою електронної пошти та програм для спілкування через мережу Інтернет (Skype, Viber та ін.), що міститься на комп`ютеній техніці, магнітних носіях, копій паспортів, інших документів, які посвідчують особу, авіаквитків з метою їх вилучення для проведення подальшого дослідження, а відтак, у вищевказаній Ухвалі прямого дозволу на вилучення мобільного телефону ОСОБА_4 , надано не було.
Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Аналізуючи вищезазначені положення КПК України, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, у відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, керуючись ст. ст. 171 - 172, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0004071 від 17.10.2018 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно повернути прокурору для усунення недоліків;

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків;
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1