Справа № 646/2465/19
№ провадження 1-кс/646/2566/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15.04.2019року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000882 від 08.04.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, -

в с т а н о в и в:

Старшим слідчим подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що слідчим відділом Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0000882 від 08.04.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 07.04.2019 близько 21 години невстановлений чоловік безпідставно, за допомогою предмета, схожого на биту, наніс два удари ОСОБА_4 по правій руці та один удар ОСОБА_5 по лівому плечі після чого за допомогою пістолету, здійснив постріл еластичною кулею в грудну клітину ОСОБА_5 , чим спричинив останньому кульове непроникаюче поранення лівої частини грудної клітини. Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 , пояснив, що 07.04.2019 близько 21 години він разом зі своїм знайомим ОСОБА_4 проходили повз залізничне полотно неподалік будинку № 41 по вул. Двінській в м. Харкові. В цей час до них підбіг собака та почав на них гавкати, після цього до них підійшов його сусід з будинку АДРЕСА_1 , обізвав їх наркоманами та завдав декілька ударів ОСОБА_4 предметом схожим на биту та один удар даним предметом йому в область лівого плеча, після цього направив на ОСОБА_5 предмет схожий на пістолет та здійснив постріл йому в ліву частину грудної клітини. Після цього з предметом схожим на биту та предметом, схожим на пістолет повернувся до будинку АДРЕСА_1 . 11.04.2019 було проведено огляд за адресою: АДРЕСА_2 у потерпілого ОСОБА_5 вилучено речі, в яких він був 07.04.2019 під час спричинення йому тілесних ушкоджень та на які у клопотанні слідчий просить накласти арешт. Слідчий зазначає, що вилучені речі стануть об`єктом дослідження судових експертиз (імунологічної, цитологічної, криміналістичної), висновок по яким буде долучений до матеріалів кримінального провадження та у подальшому буде використано як доказ під час судового розгляду, тому з метою забезпечення схоронності речових доказів на них необхідно накласти арешт.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, слідчий подав заяву в якій просив клопотання задовольнити та розглянути за його відсутності.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
В провадженні СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке було внесено в ЄРДР за №0000882 від 08.04.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, за фабулою: 07.04.2019 близько 22-40 год. невстановлений чоловік, знаходячись за адресою: м.Харків, вул.Двінська, безпідставно з хуліганських мотивів, предметом схожим на биту, спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , після чого предметом схожим на пістолет для відстрілу гумових куль, здійснив постріл в грудну клітину ОСОБА_5 , чим спричинив поранення.
Доводи клопотання підтверджуються даними протоколу огляду від 11.04.2019 року.

Згідно ч. 1 ст.237 КПК України, огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.ч.5,7 ст.237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: відшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
В судовому засіданні не було встановлено порушення слідчим вимог статтей 168, 171 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, наявні достатні підстави вважати, що вилучені речі зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Керуючись статтями 98, 167, 168, 170-173, 237 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання старшого слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000882 від 08.04.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене під час проведення огляду 11.04.2019 року за адресою: АДРЕСА_2 у потерпілого ОСОБА_5 та в якому він був 07.04.2019 під час спричинення йому тілесних ушкоджень, а саме:

?Жилетка чорного кольору з отвором в передній частині

?Кофта синьо-чорного кольору з отвором в передній частині та плямами темного кольору

?Светр сірого кольору з отвором в передній частині та плямами бурого кольору

?Футболка чорного кольору з отвором в передній частині та плямами темного кольору,

шляхом заборони користування, відчуження, розпорядження будь-яким особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1