Справа № 212/3546/19
У Х В А Л А
про продовження строку тримання під вартою

02 травня 2019 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Покровського ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеса, громадянина України, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, по матеріалам досудового розслідування №0001319, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.05.2018 року,-

В С Т А Н О В И В:

26 квітня 2019 року слідчий звернувся до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з вищезазначеним клопотанням, яке аргументував наступним.

В провадженні СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінальних проваджень № 0001319 від 12.05.2018 року правова кваліфікація кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що 12 травня 2018 року приблизно об 08.55 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись за адресою свого мешкання, а саме: місто Одеса за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та двома невстановленими особами, домовилися про вчинення розбійного нападу з метою заволодіння майном ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Реалізуючи умисел, направлений на вчинення розбійного нападу, ОСОБА_7 , ОСОБА_5 та дві невстановлені особи чоловічої статі взяли з собою предмет схожий на пістолет та сльозоточивий балончик, заздалегідь приготовлені для вчинення нападу та разом приїхали до АДРЕСА_2 мешкає ОСОБА_8 .
В цей же день, 12.05.2018 року приблизно о 09.00 годин, невстановлена особа та ОСОБА_7 реалізуючи свій злочинний намір, постукали у хвіртку воріт та ОСОБА_7 представився співробітником поліції, після того, як ОСОБА_8 відчинила хвіртку, проникли на територію подвір`я будинку АДРЕСА_2 та зачинили за собою двері. Коли ОСОБА_8 зрозуміла, що чоловіки не являються співробітниками поліції, попрохала їх залишити територію належного їй будинку.
Однак невстановлена особа реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вчинення розбійного нападу з метою заволодіння чужим майном, підійшла до потерпілої ОСОБА_8 , та предметом схожим на пістолет нанесла удари в область потилиці. Після чого на територію подвір`я зайшов ОСОБА_5 разом з невстановленою особою та реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вчинення розбійного нападу з метою заволодіння чужим майном, бризнув у очі ОСОБА_8 сльозоточивим балончиком, після чого разом з ОСОБА_7 затягнули ОСОБА_8 до гаражного приміщення, що розташоване у дворі будинку АДРЕСА_2 . Перебуваючи у гаражному приміщенні ОСОБА_5 та ОСОБА_7 наносили удари ОСОБА_8 в область обличчя, після чого ОСОБА_7 зірвав з шиї ОСОБА_8 належний їй золотий ланцюжок з підвісом 583 проби, вагою 30 грам, вартість якого згідно висновку судово- товарознавчої експертизи № 17/12.1/559 від 30.08.2018 року складає 17980 гривень. В цей час двоє невстановлених осіб перебували у приміщенні будинку з метою відшукання майна.
Після чого, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та дві невстановлені особи зникли з місця вчинення ними кримінального правопорушення, заподіявши потерпілій ОСОБА_8 матеріальний збиток на суму 17980 гривень.
Під час проведення слідчих та негласних слідчо-розшукових дій, встановлені адреси можливого місце мешкання підозрюваних осіб.

27.08.2018 під час проведення санкціонованого обшуку, за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після чого, ОСОБА_5 неодноразово викликався слідчим для допиту, зокрема виклики на 28.08.2018 р. та 31.08.2018 р. отримані ОСОБА_5 особисто під розписку, проте до слідчого він двічі не з`явився. Повістки про виклик ОСОБА_5 направлялись також поштою за місцем його мешкання на 15.11.2018 р., 16.11.2018р., проте останній до слідчого також не з`явився.

Повідомлення про підозру направлено ОСОБА_5 поштою, і вручене йому 20.11.2018 року, відповідно до вимог ст.ст.111, 135, 278 КПК України, про що свідчить його підпис на зворотному повідомленні про вручення поштового відправлення.

Відповідно до протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 22.11.2018 р., остання є співмешканкою ОСОБА_5 , яка підтвердила, що він отримав повідомлення про підозру від листоноші разом із повісткою про виклик до слідчого для допиту, однак прибути не зміг, оскільки доглядає за хворою матір`ю, хоча даний факт нічим не підтверджений.

Крім того, ОСОБА_10 як члену родини підозрюваного, відповідно до вимог ч.2 ст.135 КПК України, вручено повістку про виклик на 27.11.2018 р. для допиту в якості підозрюваного ОСОБА_5 для передачі останньому, про що свідчить її особистий підпис.

Проте, підозрюваний ОСОБА_5 27.11.2018 року до слідчого втретє не з`явився, хоча був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, що свідчить про умисне переховування підозрюваного від органу досудового розслідування.

В ході досудового слідства допитано свідків, які також за результатами впізнання осіб за фотознімками впізнали ОСОБА_5 як особу, причетну до вчинення розбійного нападу 12.05.2018 року на потерпілу ОСОБА_8 на території її домоволодіння АДРЕСА_2 .

12.11.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ст. 187 ч. 3 КК України.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали заявлене клопотання, просили продовжити строк дії запобіжного заходу.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти продовження строку тримання під вартою, оскільки клопотання є необґрунтованим, ризики відсутні, просив відмовити у задоволенні клопотання.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника та прохав у задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного, захисника, вивчивши клопотання та копії матеріалів, якими воно обґрунтовується, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Як вбачається зі ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості; 2)дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак, те, що можна вважати обґрунтованим, залежить від обставин.

У справі Феррарі-Браво проти Італії Європейський суд з прав людини зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою.

У справі Мюррей проти Сполученого Королівства суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що 22 квітня 2019 року ухвалою Дніпровського апеляційного суду, застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 03 травня 2019 року.
В ухвалі Дніпровського апеляційного суду від 22 квітня 2019 року зазначено, що під час апеляційного розгляду знайшли своє підтвердження обставини, викладені в клопотанні слідчого, про наявність ризиків, що, знаходячись на волі, підозрюваний може переховуватись від органів досудового слідства та суду, оскільки ОСОБА_5 під час досудового розслідування від явки в органи досудового розслідування ухиляється, у слідства немає можливості встановити місцезнаходження підозрюваного, слідчий не має можливості провести слідчі дії за участю ОСОБА_5 в якості підозрюваного; може продовжити свою злочину діяльність; перешкоджати кримінальному провадженню та розгляду справи по суті у суді.
На даний час строк тримання під вартою підозрюваного закінчується, але необхідно виконати ще ряд слідчих дій, зокрема:

-витребувати висновок судово-медичної експертизи проведення якої доручено експертам Комунального Закладу «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» Дніпропетровської Обласної Ради»;

-виконати вимоги ст.ст.283, 290 КПК України;

Постановою керівника Криворізької місцевої прокуратури №2 від 02 травня 2019 року, строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні було продовжено до 05 червня 2019 року.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному був обраний з метою запобігання переховування від органів досудового розслідування та подальшого вчинення кримінальних правопорушень.

При вирішенні питання про продовження строку дії ухвали про тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя враховує надані сторонами кримінального провадження докази, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке йому загрожує, у разі визнання його винним, а також характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя підозрюваного, його зв`язки з суспільством. Так, наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, що здобуті в рамках кримінального провадження на стадії досудового слідства.

Крім того, враховуються заявлені стороною обвинувачення ризики, передбачені ст.177 КПК України, які не зменшились та виправдовують тримання особи під вартою, а наведені в клопотанні обставини перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії ухвали про тримання підозрюваного під вартою.

За таких обставин слідчий суддя вважає що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому клопотання про продовження строку тримання під вартою підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;
3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Слідчий суддя, враховуючи викладені обставини, той факт, що дане кримінальне правопорушення було вчинено із застосуванням насильства, та керуючись вищенаведеними нормами закону, вважає за необхідне не визначати в даному випадку розмір застави на підставі п. 1 ч.4 ст. 183 КПК України.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 197, 199, 309, 369, 370, 372, 395 КПК України, ст.ст. 5,6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, до 31 травня 2019 року, включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1