Ухвала
Іменем України

06 травня 2019 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
суддів: ОСОБА_2 ОСОБА_3
при секретарі ОСОБА_4

за участю:

прокурора ОСОБА_5

обвинуваченої ОСОБА_6

обвинуваченої ОСОБА_7

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9

розглянувши у закритому судовому засіданні у смт.Слобожанське обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 00000903 відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Нікополь Дніпропетровської області, громадянки України, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.2 ст.149, ч.2 ст.303, ч.1 ст.263 КК України,

та відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянки України, не працююча, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,

обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.149 КК України,

встановив:

Перед оголошенням перерви прокурор заявив усне клопотання щодо продовження строку тримання під вартою на 60 днів який спливає 25 травня 2019 року обвинуваченим обґрунтовуючи клопотання тим, що на даний час не відпали ризики, передбаченні ч.1 ст.177 КПК України, які були встановлені під час досудового розслідування, окрім того на даний час допитані не всі свідки, є ризики вчиненнями тиску обвинуваченими, вчинення інших кримінальних правопорушень.

Захисник ОСОБА_8 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, оскільки прокурор не навів обґрунтованих доказів на підтвердження свого клопотання та не навів наявність ризиків, які перешкоджають застосуванню альтернативного запобіжного заходу на більш м`який, а саме цілодобовий домашній арешт. Обґрунтовуючи клопотання наявністю у її підзахисної міцних соціальних зв`язків, наявність на утриманні хворої матері.

Захисник ОСОБА_9 просив суд застосувати відносно обвинуваченої ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки його підзахисна не має намір ухилення від явки до суду та вчинення іншого кримінального правопорушення, посилаючись на необгрунтування прокурором зазначених ризиків відповідно до ст. 177 КПК України та тривалість перебування під вартою його підзахисної.

Обвинувачені підтримали позицію висловлену захисниками та просили застосувати відносно них домашній арешт.
Вислухавши думку учасників процесу, колегія суддів приходить до наступного висновку.
Так, відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом ч.3 ст.331 КПК України суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Судом установлено, що слідчим суддею обвинуваченим було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і встановлені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

У подальшому, під час судового розгляду, колегія суддів враховувала усі обставини справи і наразі вважає реальною наявність існування трьох ризиків, а саме переховуватися від суду, знищити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та вчинити інше кримінальне правопорушення (п.п.1, 2, 5 ч.1 ст.177 КПК України).

Сукупність вищезазначеного є достатнім для продовження обвинуваченим дії вказаного запобіжного заходу ще на 60 днів і не дозволяє застосувати інші (альтернативні) види запобіжних заходів, які на думку суду, не здатні забезпечити їх належну процесуальну поведінку.

Таке судове рішення відповідає вимогам ч.2 ст.177 і ст.178 КПК України та узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.

У зв`язку з цим клопотання сторони захисту не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 331 ч. 3, 369 КПК України, колегія суддів, -

ухвалила:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинувачених під вартою - задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченій ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , у вигляді тримання під вартою продовжити на 60 днів, тобто до 04 липня 2019 року.

У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченим і направити начальнику Дніпровського УВП №3.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2
ОСОБА_3