печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2019 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНЕ МІСТОБУДУВАННЯ» про скасування арешту майна, застосований постановою про накладення арешту на майно, 24-285 від 30.11.2011 року, -

В С Т А Н О В И В:

Адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНЕ МІСТОБУДУВАННЯ»звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить: скасувати арешт всього нерухомого майна, що належить ТОВ «Інвестиційне містобудування», застосований постановою про накладення арешту на майно, 24/285 від 30.11.2011 року старшого слідчого в ОВС ГСУ МВС України ОСОБА_4 , якою накладено на все нерухоме майно ТОВ «Інвестиційне містобудування».

В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначає, що постановою 30.11.2011 року постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ МВС України ОСОБА_5 , в рамках кримінальної справи №24-285 було накладено арешт на все нерухоме майно ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНЕ МІСТОБУДУВАННЯ». Після введення в дію Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно, зазначений арешт було перенесено до цього реєстру та присвоєно реєстраційний номер 11910164. Заявник вважає застосований арешт нерухомого майна Товариства таким, що підлягає скасуванню.
В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлений належним чином. Адвокат ОСОБА_3 подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій вимоги клопотання підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Слідчий ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав через канцелярію суду заяву та додаткові документи в заперечення клопотання про скасування арешту.

Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин слідчий суддя визнав можливим розглядати клопотання про скасування арешту майна за відсутності особи, яка подала клопотання, та слідчого, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

З наданих в обґрунтування матеріалів вбачається, що 30.11.2011 року, постановою ст.слідчого в ОВС ЕСУ МВС України ОСОБА_6 , в рамках кримінальної справи № 24-285 на зазначений об`єкт нерухомого майна було накладено арешт (відповідна інформація міститься в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень).
ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНЕ МІСТОБУДУВАННЯ» набуло право власності на об`єкт нерухомого майна у 2010 році за відповідним договором купівлі-продажу нежилого будинку, укладеного між Головним управлінням комунальної власності виконавчої органу Київської міської ради (КМДА), який на сьогоднішній день є чинним, не розірваний та не визнаний недійсним в судовому порядку.
На сьогоднішній день, не існує рішень судів, що підтверджували б незаконність придбання нежитлового будинку ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНЕ МІСТОБУДУВАННЯ», або які б доводили, що ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНЕ МІСТОБУДУВАННЯ» набуло нерухоме майно з порушенням законодавства.
Отже, право власності ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНЕ МІСТОБУДУВАННЯ» на нежитловий будинок набуте правомірно, та навіть у випадку наявності ймовірний порушень з боку продавця ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНЕ МІСТОБУДУВАННЯ» є добросовісним набувачем.
ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНЕ МІСТОБУДУВАННЯ», як і його посадові особи не мають, та не мали, жодного відношення ні до кримінального, ні до будь-якого іншого правопорушення, та придбало нежитловий будинок виключно в рамках чинного на той час законодавства.
В кримінальному провадженні в рамках якого накладеного арешт на земельну ділянку ні Товариство ні його службові особи не є обвинуваченими або підозрюваними.
Пунктом 10 Перехідних положень КПК 2012 р. визначено, що кримінальні справи, які на день набрання чинності цим Кодексом не направлені до суду з обвинувальним висновком, постановою про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, постановою про направлення справи до суду для вирішення питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, розслідуються, надсилаються до суду та розглядаються судами першої, апеляційної, касаційної інстанцій і Верховним Судом України згідно з положеннями цього Кодексу. Розслідування кримінальних справ, передбачених пунктом 11 цього розділу, у разі повернення таких кримінальних справ судом прокурору для проведення додаткового розслідування проводиться у порядку, передбаченому цим Кодексом (п. 11 Перехідних положень КПК 2012 р.).
Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року N 5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок. Арешт на майно, накладений в межах кримінальної справи, може порушувати законні права осіб, які не є учасниками кримінального провадження, або осіб, які з інших причин позбавлені процесуальної можливості в порядку кримінального судочинства захистити своє право власності на майно шляхом скасування арешту. Захист права власності таких осіб може здійснюватися в порядку цивільного судочинства. Так, одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених ст. 131 КПК України 2012 року, є арешт майна, який застосовується за клопотанням слідчого, прокурора або цивільного позивача у кримінальному провадженні шляхом винесенням ухвали слідчим суддею. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст. 174 КПК України 2012 року, відповідно до якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням вказаних осіб, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Необхідність скасування накладення арешту майна можуть обумовити такі обставини: відшкодування підозрюваним, обвинуваченим завданої ним шкоди, з метою забезпечення відшкодування якої був накладений арешт; зміна кваліфікації дій підозрюваного, обвинуваченого за статтею КК України, санкція якої не передбачає додаткового виду покарання у вигляді конфіскації майна, якщо арешт майна був накладений саме з метою її забезпечення; помилкове накладення арешту на майно осіб, які не мають статусу підозрюваного або обвинуваченого та не несуть за законом матеріальну відповідальність за їхні дії. Закінчення чи закриття кримінального провадження без вирішення відповідними органами досудового слідства або судом в порядку кримінального судочинства питання про зняття арешту з майна, не тягне за собою скасування обтяження майна, накладеного в порядку кримінально-процесуального законодавства. Таким чином, навіть формальне існування обтяження майна не дає права органам державної реєстрації прав на нерухоме майно здійснювати його реєстрацію. Частиною 1 ст. 174 КПК України зазначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Як встановлено в судовому засіданні, подальше існування арешту всього нерухомого майна, застосованого постановою про накладення арешту на майно, 24-285, від 30.11.2011 старшого слідчого в ОВС ГСУ МВС України ОСОБА_4 , очевидно, буде незаконним втручання в право на мирне володіння своєю власністю, існування в подальшому такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна відпала потреба. Враховуючи наведене та оцінюючи зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 22, 131, 132, 174 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНЕ МІСТОБУДУВАННЯ» про скасування арешту майна, застосований постановою про накладення арешту на майно, 24-285 від 30.11.2011 року - задовольнити.
Скасувати арешт з усього нерухомого майна, що належить ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНЕ МІСТОБУДУВАННЯ» () накладений постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ МВС України ОСОБА_4 № 24-285, від 30.11.2011 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1