УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 січня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання про накладення арешту на майно,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м.Києва звернувся слідчий Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 з погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 120 181 001 000 092 81 від 30.08.2018 ч. 1 ст. 309, ч.2 ст. 307 КК України.
На обґрунтування клопотання зазначено, що Шевченківським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні, у якому 15.11.2018 проведений обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлені та вилучені порожні поліетиленові пакети з пазовими замками; електронні ваги; пристрої для паління
Рішенням слідчого від 16.11.2018, вищевказане майно визнане речовим доказом у кримінальному провадженні, тому слідчий просив накласти на них арешт.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Слідчий суддя, заслухавши доводи слідчого, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майном серед іншого можуть бути речі, якщо вони виготовлені, пристосовані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, набуті кримінально протиправних шляхом.

Частиною 2 статті 168 КПК визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватись під час огляду, що у силу ч. 5 ст. 171 КПК покладає на слідчого обов`язок звернутись до слідчого судді з клопотанням про накладення на таке майно арешту.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом вчинення злочину.

Абзацом другим вказаної статті визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

У силу ч.2 ст. 170 КПК арешт майна допускається серед іншого з метою збереження речових доказів.

Для реалізації встановленої законом мети відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи, якщо воно відповідає зазначеним у ст. 98 КПК критеріям.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а саме, які зберегли на собі сліди вчинення злочину чи набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчим доведено, що речі, на які ініційоване накладення арешту, містять на собі сліди кримінального правопорушення та, можливо, набуті внаслідок здійснення злочинної діяльності.

Приймаючи до уваги наведене, враховуючи правову кваліфікацію кримінальних правопорушення, за фактом вчинення яких здійснюється розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного у клопотанні майна, оскільки вказані предмети є доказами у кримінальному провадженні.

Крім того, слідчим доведено існування реальних ризиків приховування та знищення вказаного майна.

Керуючись вимогами ст. 131, 132, 167, 168, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:
Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0009281 арешт на:

- порожні поліетиленові пакети з пазовими замками;
- електронні ваги;
- пристрої для паління.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований за клопотанням власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_1