Провадження № 1-кс/638/5039/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2018 року
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
Слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , за матеріалами кримінального провадження № 0003843 від 05 жовтня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, -
в с т а н о в и в:
До Дзержинського районного суду м. Харкова звернувся слідчий Шевченківського ВП ГУНП України в Харківській області з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 та належить на праві приватної власності ОСОБА_5 шляхом заборони її розпорядження та відчуження, в тому числі іншим фізичним та юридичним особам по кримінальному провадженню № 0003843 від 05 жовтня 2018 року, за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК У країни - тобто шахрайство, вчинене в особливо великих розмірах. Надати дозвіл слідчому Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 на подання ухвали та інших документів до повноважного органу для внесення даних, щодо арешту нерухомого майна до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що у провадженні СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003843 від 05 жовтня 2018 року, за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України - тобто шахрайство, вчинене в особливо великих розмірах або організованою групою. По кримінальному провадженню допитано свідка ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який пояснив, що 12.06.2012 року його батько ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 подарував йому Уг частину квартири за АДРЕСА_1 . Зазначена квартира перебувала у власності його батька на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, видане Шостою Харківською державною нотаріальною конторою 16 березня 2012 року за реєстровим номером №5-585, зареєстрованого в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно 30 березня 2012року, витяг про державну реєстрацію прав Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» за номером: 33659072 від 30 березня 2012 року, реєстраційний номер: 7937938, номер запису: В-6328, в книзі 1. Вказаний договір дарування посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_8 , проте незареєстрований у КП «ХМБТІ».
14.09.2018 року заявник прийшов провідати свого батька до місця його проживання, яке зазначено вище та побачив, що вхідні двері квартири демонтують, невідомі особи. Він здивувався, що його батька не має у квартирі на невідомі особи у кількості трьох людей (один чоловік та дві жінки) здійснюють ремонт у квартирі. ОСОБА_6 викликав працівників поліції які приїхали на виклик та опитували вказаних осіб. Пізніше він дізнався, що його батько знаходиться у 25-й лікарні, а квартира продана та згідно витяту з реєстру змінився власник ОСОБА_9 . Зі слів ОСОБА_6 його батько ОСОБА_7 квартиру не продавав та гроші ні від кого не отримував, а став жертвою обману шахраїв, а саме ні би то його дружини (яка запропонувала батьку одружитися з нею за одну тисячу гривень). Вказану особу звати ОСОБА_10 . Мій батько з і 995-1996 хворіє на хворобу (шизофренію) та знаходився на стаціонарному лікуванні у 15- обласній лікарні. Взагалі він зловживає алкогольними напоями та веде бродячий спосіб життя. Крім того я свою частку квартири на підставі договору дарування нікому не передавав та довіреність від свого імені не надавав. Слідством встановлено, що на даний момент згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.11.2018 року та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, щодо об`єкта нерухомого майна квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_9 .
Слідчий в клопотанні зазначив, що на даний час квартира АДРЕСА_1 , є безпосереднім об`єктом вчиненого кримінального правопорушення тому, що ОСОБА_10 шляхом обману та підкупу ОСОБА_7 , який має психічні розлади та не може віддавати оцінку своїм діям, зловживає спиртними напоями, використала довіреність від його імені та відразу продала квартиру за вищевказаною адресою ОСОБА_9 , а 04.10.2018року ОСОБА_9 , передав в іпотеку зазначену квартиру на підставі іпотечного договору № 861 вид.04.10.2018року під основне зобов`язання в 618860,00 грн. та у зв`язку з тим, що є ризик повторного переходу права власності на вищезазначену квартиру до добросовісного чи недобросовісного набувача, що значно ускладнить досудове слідство по даній справі та може стати на заваді захисту прав та законних інтересів громадян.
У судове засідання слідчий та прокурор не з`явились.
Вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя доходить до наступного висновку.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 05.10.2018 року до Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 17.09.2018 року невстановлена особа заволоділа майном заявника.
Відомості про кримінальне правопорушення, відповідно до вимог ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003843 від 05 жовтня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.
Зокрема, відповідно до ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Згідно зі ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя доходить висновку про необґрунтованість клопотання щодо накладення арешту та про відмову в його задоволенні, оскільки слідчий в клопотанні просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 та належить на праві приватної власності ОСОБА_5 шляхом заборони її розпорядження та відчуження, однак слідчий не надав доказів, того, яке відношення ОСОБА_5 має до вищезазначеної квартири, оскільки з довідки Державного реєстру прав власності на нерухоме майно вбачається, що власником квартири АДРЕСА_1 зареєстрована інша особа.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131, 170-175, 309 КПК України, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Шевченківського ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , за матеріалами кримінального провадження № 0003843 від 05 жовтня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України - відмовити.
Заявник не позбавлений права звернутись повторно з клопотанням про арешт майна , після усунення недоліків, що стали підставою для відмови у задоволенні даного клопотання.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1