Провадження № 1-кс/712/7925/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2018 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Білозір`я Черкаського району Черкаської області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, розлученого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, а саме: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 працюючого охоронцем в Черкаському зоологічному парку, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001142 від 19.09.2018 за ч. 1 ст. 307 КК України, -
в с т а н о в и в :
21 грудня 2018року до Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся слідчий СВ Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 17.11.2018 у післяобідній час, незаконно придбав у невстановленої особи на ім`я ОСОБА_9 поблизу парку 30 річчя Перемоги, що розташований по вул. Смілянська,132 у м. Черкаси 10 фольгових згортків психотропної речовини, яку незаконно зберігаючи при собі, користуючись громадським транспортом, перевіз до с. Білозір`я Черкаського району, Черкаської області для подальшого збуту. Так, 21.11.2018 близько 15 год. 00 хв. перебуваючи по вулиці Гагаріна, с. Білозір`я Черкаського району, Черкаської області, усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, незаконно збув за грошові кошти в сумі 200 грн. ОСОБА_10 два фольгові згортки в яких знаходилася порошкоподібна речовина білого кольору, яка згідно висновку експерта № 2-001817 від 28.11.2018, надані на дослідження два фольгові згортки з порошкоподібною речовиною біло-рожевого кольору містить в своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, маса якого в перерахунку на амфетамін-основу становить 0,178 г. та 0,164 г. відповідно.

20.12.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення підтверджується: протоколом видачі предметів від 21.11.2018, висновком експерта № 2-001817 від 28.11.2018, протоколом обшуку від 19.12.2018 за адресою: АДРЕСА_1 , протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 19.12.2018, протоколами допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_10 .

Таким чином в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 покладається необхідність запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконному впливу на свідків, експерта у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; запобігати спробам вчинити інше кримінальне правопорушення.

Беручи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, який відносяться до тяжкого злочину, та за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років і те що, підозрюваний,усвідомлюючи всі похідні наслідки свідомо продовжував вчиняти кримінальне правопорушення, що свідчить не тільки про небажання стати на шлях виправлення, а й неможливість переосмислити свої дії без ізоляції для суспільства (п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Слідчий в клопотанні зазначає, що підозрюваний ОСОБА_5 та свідки по даному кримінальному провадженні, проживають в одному населеному пункті, тому підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на них шляхом підкупу чи залякуванням, чим перешкоджатиме повному та об`єктивному розслідуванні кримінального провадження (п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 матиме реальну можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду, що перешкоджатиме досягненню завдання кримінального провадження та досягненню цілей покарання (п.1 ч.1 ст. 177 КПК України).

За таких обставин, на думку сторони обвинувачення жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вищевказаним ризикам, крім взяття під варту.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 підтримали клопотання та просили обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні просили обрати міру запобіжного заходу не пов`язану з позбавленням волі.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею встановлено, що 19.09.2018 року до ЄРДР внесено відомості за ч. 1 ст. 307 КК України, згідно яких 18.09.2018 року до Чергової Частини Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділення поліції ГУНП в Черкаській області надійшов рапорт працівника поліції про те, що в ході проведення оперативно-розшукових заходів з метою встановлення осіб причетних до збуту наркотичних засобів на території Черкаського району було встановлено наступне, що невідома особа на призвисько «Жакір» здійснює збут наркотичних речовин на території Черкаського району Черкаської області. (ЖЄО №6313 від 18.09.2018)

20.12.2018 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Досліджені судом матеріали кримінального провадження, а саме: протокол допиту свідка від 21.11.2018 року, протокол видачі предметів від 21.11.2018 року, висновок експерта №2/1817 від 28.11.2018 року, протокол обшуку від 19.12.2018 року, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 19.12.2018 року дають підстави дійти висновку про те, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення наразі є обґрунтованою.

Оцінюючи наявність ризиків, на які посилались у своєму клопотанні слідчий та прокурор, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, а відтак існує ризик вчинення підозрюваним нового злочину.

При формуванні внутрішнього переконання слідчого, прокурора, слідчого судді, врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилятися від слідства й суду. Проте сам по собі факт тяжкості злочину, який інкримінується особі, не може бути підставою для застосування запобіжного заходу, оскільки це суперечило б презумпції невинуватості. У цьому ключі послідовною та логічною є позиція Європейського суду з прав людини, яка зводиться до наступного: небезпека можливості переховуватися від правосуддя не може вимірюватися виключно на підставі суворості можливого вироку. Наявність сильної підозри в тому, що особа вчинила тяжкий злочин, є, звичайно, таким чинником, що відноситься до суті питання, однак сама по собі така підозра не може бути виправданням довготривалому утриманню під вартою. Небезпека переховування особи від правосуддя повинна оцінюватися не лише у світлі тяжкості покарання, але й виходячи з усіх інших обставин, які можуть або підтвердити наявності такої небезпеки, або звести її до такого мінімуму, що попереднє ув`язнення виявиться невиправданим.

Суд вважає обгрунтованими доводи слідчого щодо існування ризиків незаконного впливу підозрюваного на потерпілих, свідків кримінального правопорушення або вчинити інші кримінальні правопорушення. Про існування таких ризиків свідчать обставини події кримінального правопорушення. При цьому ступень значущості таких ризиків особливо значний на ранній стадії досудового розслідування, коли існує нагальна потреба у відшуканні та забезпеченні збереження доказів для з`ясування всіх обставин кримінального провадження.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 злочину та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для обрання йому запобіжного заходу.

При цьому, метою застосування запобіжного заходу є забезпечувальна функція, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний має постійне місце проживання, офіційно працевлаштований, має на утриманні двох неповнолітніх дітей.

Тож з урахуванням вищевикладених обставин, беручи до уваги обставини події та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , ступень суспільної небезпечності, яку несуть в собі протиправні діяння, враховуючи зміст ризиків, на запобігання яких необхідне застосування запобіжного заходу, вважаю за необхідне застосування до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покладанням на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Такий вид запобіжного заходу, який буде достатнім для забезпечення запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Керуючись, 176-178, 182, 184, 193, 194, 196-198 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 19-00 вечора до 06 годин ранку терміном на 60 (шістдесят) діб, тобто до 16 лютого 2019 року, включно, заборонивши йому залишати в даний час місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 . Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати її:

1) за наявності здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

3) утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними, потерпілими, свідками в кримінальному провадженні або спілкуватися з ними з дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом

Ухвалу в частині застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_5 , слідчому, та прокурору для контролю за її виконанням.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1