Справа № 646/376/19
№ провадження 1-кс/646/564/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21.01.19 року м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000183 від 19.01.2019, у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк, українця, громадянина України, одруженого, офіційно не працюючого, офіційно не зареєстрованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, востаннє: 07.10.2014 Дзержинським районним судом м. Харкова за ч. 2ст. 186, ч. 1 ст. 187, 70 КК України до 4 років позбавлення волі, звільненого 06.02.2017 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова відповідно до ст. 81 КК України,-

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченного ч. 2 ст. 187 КК України,

в с т а н о в и в:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000183 від 19.01.2019, у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , клопотання погоджено з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 5 юристом 1 класу ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 20 січня 2019 року приблизно о 14:20 ОСОБА_5 , діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, маючи злочинний намір, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, з застосуванням насильства, що є небезпечним для життя чи здоров`я особи, зайшов до приміщення перукарні «Ласка», розташованої за адресою: м. Харків, пр-т. Гагаріна, 40, де реалізовуючи свої злочині дії направлені на заволодіння чужим майном, усвідомлюючи їх протиправність, підійшов до раніше незнайомої ОСОБА_8 , та погрожуючи розбитою скляною пивною пляшкою у формі "розочки", із погрозою застосування насильства небезпечного для життя чи здоров`я ОСОБА_8 , наказав віддати йому гроші з каси та золоті прикраси останньої.

Так, ОСОБА_8 , усвідомлюючи погрози ОСОБА_5 , як реальні та розуміючи намір застосування відносно неї фізичне насильство, віддала свої три золоті каблучки та 30 гривень з каси перукарні «Ласка» ОСОБА_5 , після чого ОСОБА_5 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний намір направлений на відкрите заволодіння чужим майном взяв зі столу який був в приміщені перукарні «Ласка» мобільний телефон ТМ «HUAWEI Y6Pro», який належить ОСОБА_8 .

Далі ОСОБА_5 , з місця скоєння злочину зник та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, спричинивши своїми протиправними діями потерпілій ОСОБА_8 , та перукарні «Ласка» матеріальну шкоду.

20.01.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України напад з метою заволодіння чужого майна, поєднаний з погрозою застосування насильства, що є небезпечним для життя чи здоров`я особи яка зазнала нападу, вчинений повторно.

Отже, щоб запобігти ризикам передбаченим ст.177 КПК України, орган досудового слідства вважає, що до підозрюваного ОСОБА_5 потрібно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, прокурор зазначив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою, та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому менш суворі запобіжні заходи не достатні для їх запобігання.

У судовому засіданні захисник та підозрюваний не заперечували проти клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 зазначив, що пояснення слідчому давав добровільно, незаконні засоби впливу до нього не застосовувались.

Вислухавши думку прокурора та слідчого, підозрюваного, його захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

19.01.2019 до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за №0000183 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України - напад з метою заволодіння чужого майна, поєднаний з погрозою застосування насильства, що є небезпечним для життя чи здоров`я особи яка зазнала нападу, вчинений повторно.

19.01.2019 о 21 годині 30 хвилин ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

20.01.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_5 та підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протоколом огляду місця події, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, в ході якого у ОСОБА_5 , вилучено належні потерпілій ОСОБА_8 , мобільний телефон ТМ «HUAWEI Y6Pro», imei1: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 , речовими доказами: мобільним телефоном ТМ «HUAWEI Y6Pro», imei1: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 .

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

За таких умов, щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дані кримінальні правопорушення.

Допитаний у судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, винним себе визнав.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме: може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що підозрюваний, усвідомлюючи можливість реального покарання за вчинені злочини, які за ступенем тяжкості є особливо тяжкими, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Слідчий зазначив, що аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Beccievv. Moldova (Бекчиев проти Молдови)).

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання, довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім вказаних кримінальних правопорушень, що підтверджується вищевказаними доказами, які зібрані під час досудового розслідування.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, але слідчий суддя вважає, що підозрюваний не буде виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки.

Таким чином, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз 07.10.2014 Дзержинським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 187, 70 КК України, до 4 років позбавлення волі, звільненого 06.02.2017 року ухвалою Дзержинського районного суду м. Харків згідно до ст. 81 КК України, має незняті та непогашені у встановленому законом порядку судимості, належних висновків для себе не зробив, та, знову, повторно вчинив умисний корисливий злочин проти власності, офіційно ніде не працює, тобто не має постійного джерела доходу, що може спонукати його на вчинення нового умисного корисливого злочину, та може в подальшому переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого по кримінальному провадженню, а також, що він вчинив особливо тяжкий умисний злочин проти власності, поєднаний з насильством, який є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Беручи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, слідчий суддя не визначає розмір застави у кримінальному провадженні. В даному випадку слідчий суддя бере до уваги, що таке діяння як напад з метою заволодіння чужого майна, поєднаний з погрозою застосування насильства, що є небезпечним для життя чи здоров`я особи яка зазнала нападу, вчинений повторно фактично здійснюється із застосуванням насильства, у зв`язку з чим, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000183 від 19.01.2019, у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Обрати у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком шістдесят днів.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання з 19.01.2019 року о 21 годині 30 хвилин.

Дата закінчення дії ухвали 19.03.2019 року о 21 годині 30 хвилин.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 24.01.2019 о 17 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя - ОСОБА_1