Номер провадження 1-кс/643/4310/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21.09.2018 року м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в м. Харкові в залі суду клопотання старшого слідчого Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 , про арешт майна за кримінальним № 0002119 від 18.04.2018, за ознаками злочину, передбаченого, ч. 1 ст. 185 КК України, таємне викрадення чужого майна (крадіжка),

В С Т А Н О В И В:
До суду 21.09.2018 року надійшло вищезазначене клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що в провадженні слідчого Московського ВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 знаходиться кримінальне провадження №0002119 від 18.04.2018 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка).

В ході досудового розслідування було встановлено, що приблизно 06.04.2018 09.04.2018, в денний час доби , точну дату та час в ходідосудового слідства встановити не надалось можливим, ОСОБА_5 , прийшов до приміщеня квартири АДРЕСА_1 , за запрошенням ОСОБА_6 , та діючи за раптово виниклим умислом, спрямованим на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, скориставшись тим, що ОСОБА_6 вийшла з приміщення кімнати і впевнившись, що за його діями ніхто в квартирі не спостерігає, та його незаконні дії ні для кого очевидними не стануть, усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи діяти саме таким чином, таємно викрав одну золоту обручку вагою 3,28 гр. 585 проби, вартістю згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №21143 від 18.09.2018 р. 3116 гривень, одну золоту обручку вагою 4,17 гр. 585 проби, вартістю згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №21143 від 18.09.2018 3961,50 гривень, одну золоту обручку вагою 7 гр. 585 проби, вартістю згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №21143 від 18.09.2018, 6650 гривень, які належать потерпілій ОСОБА_7 .
Після чого, разом із викраденим майном ОСОБА_5 , покинув місце скоєння злочину розпорядившись ним на власний розсуд, завдавши ОСОБА_7 матеріальні збитки на загальну суму 13727,50 гривень.
Крім того, 20.09.2018 до Московського ВП ГУНП в Харківській області із заявою звернулась ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що в період часу з 05.04 по 17.04.2018 у приміщенні квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_5 скоїв крадіжку її речей а саме, 3 шт. золотих обручок , чим їй завдані матеріальні збитки на суму 13727, 50 грн.
20.09.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у кримінальному провадженні № 0002119 від 18.04.2018 за ч. 1 ст. 185 КК України.
Згідно Реєстру прав власності на нерухоме майно (інформаційна довідка №134710807 від 17.08.2018) ОСОБА_5 є власником квартири загальною площею 56,1 кв.м., житлова площа 41,4 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 .
Згідно ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Підставами для накладення арешту на майно згідно ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Прокурор клопотання про накладення арешту на майно підтримав, просив задовольнити, розглянути без його участі, про що зазначив у письмовій заяві.

Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

20.09.2018 року потерпіла ОСОБА_7 подала заяву про цивільний позов про відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, у розмірі 13727 грн. 50 коп., що відповідає фактичному розміру завданого внаслідок кримінального правопорушення матеріального збитку.
Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявніст ь обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини 2 статті 170 цього Кодексу);

3.1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя частково задовольняє клопотання про арешт майна, та, в порядку забезпечення цивільного позову потерпілої, накладає арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 в межах суми цивільного позову, а саме, у сумі 13727 грн. 50 коп.

Враховуючи викладене, та керуючись ст. ст. 107, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на рухоме та нерухоме майно, що належить на праві власності підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , та знаходиться в нього або у інших осіб, у межах ціни цивільного позову на суму 13727 грн. 50 коп. (тринадцять тисяч сімсот двадцять сім гривень 50 копійок).

В іншій частині залишити клопотання без задоволення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1