Справа № 307/1858/18
Провадження № 1-кп/307/558/18
УХВАЛА

12 вересня 2018 року Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого
судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю: прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши в підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в м. Тячів, кримінальне провадження за № 0000186, про обвинувачення
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, із базовою загальною середньою освітою, проживає у фактичних шлюбних відносинах, сезонного робітника, раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 335 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Згідно обвинувального акту 23.05.2017 р., ОСОБА_4 , будучи військовозобов`язаним, з метою ухилення від призову, діючи умисно, не з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 , для подальшої відправки на військову службу у Збройні Сили України, хоча був належним чином повідомлений у встановленому законом порядку про наслідки неприбуття, ухилившись таким чином від призову на строкову військову службу.

Під час підготовчого судового засідання обвинувачений ОСОБА_4 заявив клопотання про закриття кримінального провадження, у зв`язку з дійовим каяттям. Вину свою визнає, у вчиненому розкаюється, обіцяє більше не ухилятися від призову на військову службу.
Прокурор щодо задоволення клопотання обвинуваченого не заперечує, так як воно є підставним і не суперечить закону.
Заслухавши учасників судового провадження суд приходить до висновку, що клопотання обвинуваченого слід задовольнити виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 314 ч. 3 п. 2 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.
Досудовим розслідуванням дії обвинуваченого ОСОБА_4 було кваліфіковано за ст. 335 КК України ухилення від призову на строкову військову службу.
У відповідності до ст. 12 КК України злочин передбачений ст. 335 КК України є злочином невеликої тяжкості.
Згідно ст. 285 ч. 1 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Частинами першою та другою статті 286 КПК України передбачено, що звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
Відповідно до ст. 45 ч. 1 КК України особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Статтею 284 ч. 2 п. 1 КПК України передбачено, що кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до п. 3 Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23.12.2005 р. "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності" звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже
втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася. Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги
в установленні невідомих їм обставин справи. Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу. Передбачене у ст. 45 КК звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим. Його треба здійснювати в порядку, встановленому ст. 7-2 КПК, незалежно від того, надійшла справа до суду із відповідною постановою чи з обвинувальним висновком.
Враховуючи визнання вини обвинуваченим, його щире каяття, сприяння слідству у розкритті злочину, відсутності збитків, готовності пройти військову службу, суд приходить до висновку, що до нього слід застосувати ст. 45 КК України і звільнити його від кримінальної відповідальності.
Тому, керуючись ст.ст. 284-286 КПК України, ст.ст. 12, 45 КК України суд,
П О С Т А Н О В И В :
Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. 335 КК України у зв`язку із дійовим каяттям, а кримінальне провадження про його обвинувачення закрити.
Запобіжний захід ОСОБА_4 не обирався.
Процесуальні витрати та речові докази по справі відсутні.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Закарпатської області через Тячівський районний суд протягом 7 днів після її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий: ОСОБА_1