печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 липня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання сторони кримінального провадження № 0000052 від 23.01.2018 прокурора відділу прокуратури м. Києва юриста 1 класу ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

05.07.2018 року в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000052 від 23.01.2018 прокурора відділу прокуратури м. Києва юриста 1 класу ОСОБА_3 про арешт грошових коштів.
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.
З матеріалів клопотання вбачається, що у провадженні СУ ФР ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000052 від 22.01.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ТОВ «Ваго-Рев» (), ТОВ «Системи прогресивної очистки» () та ТОВ «Спеціалізований проектно-будівний монтажний поїзд - 753» (), в процесі здійснення фінансово-господарської діяльності, відобразили взаємовідносини із наступними підприємствами, що мають ознаки «фіктивності»: ТОВ «Агро-Вимпел» (), ТОВ «Сембіаса» (), ТОВ «Техно-Студія» (), ТОВ «Техновектор-Ексім» (), ТОВ «Л.А.С. Інвест» (), ТОВ «Ультрасол» (), ТОВ «Оксітан» (), ТОВ «Лігл-Компані» (), ТОВ «Клівер Плюс ЛТД» (), ТОВ «Декотранс ЛТД» (), ТОВ «Євро-Стіль ЛГС» (), ТОВ «Першоремонт - С» (), ТОВ «Ірпінь Проперті» (), ТОВ «Новітній Капітал» (), ТОВ «Бенітекс ЛТД» (), ТОВ «ТБК «Бастіонбуд» (), ТОВ «Бонасент-Агро» (), ТОВ «Спек-Трейд» (), ТОВ «ТБ «Донон» (), ТОВ «Будпроектком» (), ТОВ «Фергана-Опт» (), ТОВ «Оптграндторг» (), ТОВ «Укрторгмаркетпром» (), ТОВ «Міськбуд-Комплект» (), ТОВ «Оракс-Д» (), ТОВ «Кріс-Трейд» (), внаслідок чого, ухилились від сплати податків, чим завдали збитків на суму 65 млн. грн. У вказаних підприємств відсутні виробничі, складські, транспортні потужності які змогли забезпечити виконання декларованого об`єму робіт.

Крім цього, відповідно до висновків акту документальної планової виїзної перевірки ГУ ДФС у Харківській області №25941/20-40-14-03-07/36623607 від 29.12.2017 встановлено, що службові особи ТОВ «Ваго-Рев» () за результатами відображення у бухгалтерському обліку та податковій звітності нібито проведених господарських операцій з підприємствами з ознаками «фіктивності», у період з 01.01.2016 по 30.09.2017, занизили податок на прибуток на загальну суму 19 748 642 грн. та податок на додану вартість на загальну суму 28 094 548 грн.

У ході досудового розслідування встановлено, що ТОВ «Системи прогресивної очистки» (код ЄДРПОУ 37365048) мають у ПАТ "УКРСОЦБАНК" (МФО 300023), який розташований за адресою: м. Київ, вулиця Ковпака, 29, наступні розрахункові рахунки, а саме: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 .

Постановою старшого слідчого СУ ФР ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві майора податкової поліції ОСОБА_4 грошові кошти, які знаходяться на вказаних розрахункових рахунках визнано речовими доказами.

Прокурор вказує, що з метою забезпечення збереження речових доказів грошей, виникла необхідність на час досудового розслідування накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках, ПАТ "УКРСОЦБАНК" (МФО 300023) № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 .
Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначені кошти, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від його застосування слідчим суддею не встановлено.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про накладення арешту на грошові кошти з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів підлягає частковому задоволенню.
Разом з тим, вимога зобов`язати службових осіб та працівників банку негайно, після оголошення ухвали слідчого судді, надати старшому слідчому СУ ФР ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 , довідку про виконання зазначеної ухвали та залишок коштів на вищевказаних рахунках при накладенні арешту та в подальшому надавати дану інформацію про залишок коштів на рахунках за запитами слідчого СУФР ДПІ у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві задоволенню не підлягає, оскільки є необґрунтованою.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :

Клопотання сторони кримінального провадження № 0000052 від 23.01.2018 прокурора відділу прокуратури м. Києва юриста 1 класу ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на грошові кошти, що містяться на банківських рахунках:
ТОВ «Системи прогресивної очистки» (код ЄДРПОУ 37365048) - № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 відкриті товариством у ПАТ "УКРСОЦБАНК" (МФО 300023), який розташований за адресою: м. Київ, вулиця Ковпака, 29, із забороною їхнім представникам за дорученням використовувати, або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, починаючи з дня винесення ухвали слідчим суддею.
Заборонити розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на рахунках ТОВ «Системи прогресивної очистки» () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на вказані рахунки за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету.

Зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що надходять в адресу ТОВ «Системи прогресивної очистки» () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.

В решті вимог клопотання відмовити.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1