Справа № 296/4091/18
УХВАЛА
Іменем України
05 травня 2018 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

ВСТАНОВИВ:

03.05.2018 до Корольовського районного суду м. Житомира звернулася слідчий із клопотанням, погодженим прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_4 , у якому просить накласти арешт на наступні документи, вилучені 02.05.2018 в ході проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- акт виконаних робіт по санітарно-оздоровчих заходах захисних лісових смчт від 07.07.2015 на 1 арк.

- акт виконаних робіт по санітарно-оздоровчих заходах захисних лісових смчт від 26.06.2015 на 1 арк.

- договір про надання послуг захисту та з видалення дерев захисних лісових насаджень від 09.02.2016 на 1 арк.

В обґрунтування клопотання зазначила, що у провадженні СУ ГУ НП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені 06.10.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000183, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Встановлено, що службові особи Романівської районної ради Житомирської області, зловживаючи своїм службовим становищем, всупереч інтересам служби, з початку січня місяця 2017 року вчинили розтрату державних коштів шляхом проведення рубок непошкоджених дерев породи «Сосна» на територіях ряду сільських рад Романівського району Житомирської області, на землях державної власності сільськогосподарського призначення під виглядом санітарних та відображенням не в повному обсязі реальної кількості порубаного лісу у облікових документах, після чого незаконно здобуту у такий спосіб деревину реалізували суб`єктам господарської діяльності Романівського та Баранівського районів Житомирської області без здійснення відповідного фінансово-господарського та бухгалтерського обліку чим завдано шкоди навколишньому природньому середовищу.

Оперативна інформація, яка надійшла в ході виконання доручення свідчить про те, що директор Комунального агролісомеліоративного підприємства Романівської районної ради ОСОБА_6 , зловживаючи своїм службовим становищем, з корисливих мотивів, надає вказівки працівникам Комунального агролісомеліоративного підприємства Романівської районної ради, щодо проведення незаконних порубок не пошкоджених дерев під виглядом санітарних рубок на землях державної власності сільськогосподарського призначення сільських рад Романівського району, а також не у повному об`ємі відображення реальної кількості порубаного лісу у облікових документах підприємства.

Незаконно здобуту у такий спосіб деревину за вказівкою ОСОБА_6 службові особи Комунального агролісомеліоративного підприємства Романівської районної ради, реалізовують суб`єктам господарської діяльності Романівського, Чуднівського та Баранівського районів Житомирської області без здійснення відповідного фінансово-господарського та бухгалтерського обліку, чим завдається істотна шкода громадським інтересам, в особі сільських рад Романівського району Житомирської області.

Вказані обставини попередньо кваліфіковані досудовим розслідуванням за ч. 3 ст. 191 КК України.

Крім того, в ході проведення оперативно-розшукових заходів встановлено, що ОСОБА_5 за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , ретельно приховує документи, в тому числі і підроблені, які пов`язані з незаконними рубками лісу на землях державної власності сільськогосподарського призначення сільських рад Романівського району, а саме: бланки товаротранспортних накладних, лісорубні квитки, інші супроводжуючі порубку лісу документи, чорнові записи, документи, комп`ютерна техніка за допомогою якої виготовлялися підроблені бланки, інші предмети, які можуть бути речовими доказами у матеріалах кримінального провадження.

26.04.2018 слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира постановив ухвалу №296/3880/18/1-кс/296/1864/18 про надання дозволу на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .

02.05.2018 на підставі зазначеної ухвали проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого вилучено документи, які зазначено в протоколі обшуку від 02.05.2018, та на які слідчий просить накласти арешт.

Ініціатор клопотання зазначила, з метою забезпечення збереження речових доказів, якими є вилучені під час вище вказаних обшуків, документи та предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, для запобігання можливості їх приховування, використання, передачі та відчуження, проведення комп`ютерно-технічних, почеркознавчих, економічних, екологічних експертиз необхідно накласти на них арешт

Відповідно до вимог ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності -також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Слідчий про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя надходить до наступних висновків.

У відповідності до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ст.167 КПК України тимчасовим вилученим майном є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ч.2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою 1) забезпечення збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Враховуючи, що зазначені документи мають суттєве значення для встановлення обставин у даному кримінальному провадженні, так як можуть бути засобом чи знаряддям кримінального правопорушення, а також містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, тобто містять ознаки речових доказів, які, згідно з ч.2 ст.84 КПК України, є одним з джерел доказів у кримінальному провадженні, а обставини їх виготовлення, використання, тощо, згідно з ст.91 КПК України, являються подією кримінального правопорушення, яка підлягає доказуванню, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на наступні документи, вилучені 02.05.2018 в ході проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- акт виконаних робіт по санітарно-оздоровчих заходах захисних лісових смчт від 07.07.2015 на 1 арк.;

- акт виконаних робіт по санітарно-оздоровчих заходах захисних лісових смчт від 26.06.2015 на 1 арк.;

- договір про надання послуг захисту та з видалення дерев захисних лісових насаджень від 09.02.2016 на 1 арк.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1