Справа № 362/3421/18 Головуючий у І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/780/441/18 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_2
Категорія 12.07.2018
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 липня 2018 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ апеляційного суду Київської області в складі

суддів: ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретарів : ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

за участю прокурора: ОСОБА_7 ,

підозрюваного: ОСОБА_8 ,

захисників: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в режимі відеоконференцзв`язку матеріали кримінального провадження №0001269 за апеляційними скаргами захисників підозрюваного ОСОБА_8 ОСОБА_9 та ОСОБА_10 на ухвалу слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 03 липня 2018 року, якою до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 29 серпня 2018 року включно,

В С Т А Н О В И Л А:

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 30 червня 2018 року близько 18 години 00 хвилин ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 перебував поряд з магазином продукти по АДРЕСА_1 , де побачив ОСОБА_8 , та між ними зав`язалася розмова.

При розмові між ними раптово виникли особисті неприязні відносини та розпочалася словесна сварка, в ході якої у підозрюваного ОСОБА_8 виник злочинний умисел на заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_11 .

Так, реалізовуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та можливість настання наслідків у вигляді отримання потерпілим тяжких тілесних ушкоджень та бажаючи їх настання, ОСОБА_8 , тримаючи в правій руці ніж, підійшов до ОСОБА_11 та наніс йому декілька ударів ножем в область черевної порожнини та стегна, спричинивши йому тілесні ушкодження у вигляді проникаючого поранення передньої черевної стінки та колото-різані рани с/з лівого стегна.

Після нанесених тілесних ушкоджень ОСОБА_8 з місця події зник.

Таким чином, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України , тобто, у спричиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечному для життя в момент заподіяння.

01 липня 2018 року слідчим СВ Васильківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_12 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001269 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

В цей же день ОСОБА_8 затримано у порядку ст. 208 КПК України і повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

02 липня 2018 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ Васильківського ВП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_12 про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 діб.

Ухвалою слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 03 липня 2018 року вказане клопотання задоволено та ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Своє рішення суд мотивував тим, що в судовому засіданні були встановлені обставини, які вказують на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні саме ОСОБА_8 тяжкого злочину із застосуванням насильства, небезпечного для життя потерпілого в момент його заподіяння, тобто, злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а також наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 та 5 ст. 177 КПК України.

В апеляційних скаргах:

- захисник ОСОБА_9 просить скасувати ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 03 липня 2018 року щодо ОСОБА_8 та постановити нову ухвалу, якою обрати йому запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Вимоги обґрунтовує тим, що викладена стороною обвинувачення версія причетності його підзахисного до злочину не відповідає фактичним обставинам. Зокрема, показання свідка ОСОБА_13 вказують, що безпосередньо потерпілий не знаходився біля магазину продукти, а під`їхав туди з групою осіб на автомобілі та напав на ОСОБА_8 і його брата. На думку захисника, вказані обставини підтверджують наявні в матеріалах провадження докази, а саме довідки Васильківської ЦРЛ від 30 червня 2018 року, з яких вбачається, що в ОСОБА_8 під час огляду виявлено тілесні ушкодження, а також протоколи про прийняття заяв ОСОБА_14 та ОСОБА_15 про вчинене кримінальне правопорушення з проханням притягнути до кримінальної відповідальності осіб, які нанесли тілесні ушкодження ОСОБА_14 та ОСОБА_8 . Окрім того, адвокат зазначає, що за місцем роботи та проживання ОСОБА_8 характеризується виключно позитивно. На думку апелянта, в суді першої інстанції прокурором жодним чином не було доведено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків чи вчинити інше кримінальне правопорушення, адже він раніше не судимий, має постійне місце роботи та проживання, на обліку в лікарів нарколога та психіатра не перебуває.

- захисник ОСОБА_10 просить скасувати ухвалу слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 03 липня 2018 року та постановити нову ухвалу, застосувавши до ОСОБА_8 інший запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі. Вимоги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення винесено необ`єктивно, а обставини кримінального провадження вивчено неповно, без всебічного розгляду та воно є упередженим. На думку адвоката, органами досудового розслідування не лише не наведено достатніх і законних підстав для застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а й не представлено жодного доказу, який би свідчив про наявність підстав для застосування будь-якої міри запобіжного заходу. На думку захисника, оскільки докази, які підтверджують наявність ризиків, передбачених КПК України стороною обвинувачення не були надані, вони відсутні, підозрюваного не було оголошено в розшук і він має постійне місце проживання. Відсутні будь-які докази, які б підтверджували вчинення ОСОБА_8 злочину, він позитивно характеризується. Захисник вказує, що наявні особи, які готові взяти підозрюваного на поруки. Одночасно, апелянт звертає увагу на те, що до клопотання слідчого додані показання не всіх свідків, що, можливо, вплинуло на розгляд клопотання судом першої інстанції.

Заслухавши доповідача, захисників та підозрюваного, які підтримали апеляційні скарги та просили їх задовольнити; прокурора, яка проти задоволення апеляційних скарг заперечувала; перевіривши матеріали клопотання, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою вищенаведеної статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про задоволення клопотання слідчого судом першої інстанції враховано, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_8 обумовлено наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України, а також наявністю ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені п. п. 1, 3 і 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Так, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_8 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення /а.п. 5/, довідкою №57, виданою ОСОБА_16 Васильківським ВП ГУ НП в Київській області щодо того, що він 30 червня 2018 року в 19 годині 40 хвилин був доставлений в приймальне відділення Васильківської ЦРЛ /а.п. 6/; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_8 від 01 липня 2018 року /а.п.13/; протоколом огляду місця події від 30 червня 2018 року /а.п.14/; протоколами допитів свідків ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_14 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 /а.п. 15-24/.

Оскільки КПК України не містить визначення обґрунтованої підозри, за роз`ясненням вказаного поняття слід звернутися до практики ЄСПЛ. За загальною практикою Європейського суду з прав людини, що склалась з рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182, термін «обґрунтована підозра» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У справі «Ердагоз проти Туреччини» висловлено позицію, що факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тим, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

Суд приходить до висновку, що додані до клопотання слідчого докази в своїй сукупності дають можливість переконати об`єктивного спостерігача в ймовірності вчинення ОСОБА_8 інкримінованого йому злочину.

Окрім того, на підтвердження обґрунтованості підозри наявні фактичні обставини кримінального провадження дають можливість об`єктивно пов`язати підозрюваного ОСОБА_8 із вчиненням кримінального правопорушення (Рішення ЄСПЛ «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року).

Що стосується наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, то з цього приводу слід зазначити наступне.

Так, у судовому засіданні було підтверджено наявність ризиків, визначених ст. 177 КПК України, зокрема, що перебуваючи на волі підозрюваний, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує у разі визнання його винуватим, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Колегія суддів приходить до висновку, що, не зважаючи на проведення низки процесуальних дій, зокрема, допиту свідків, ризики, вказані вище, не зменшилися та не відпали, оскільки досудове розслідування триває та на даний час не відшукане знаряддя вчинення кримінального правопорушення.

Що стосується висловленої захисниками в апеляційних скаргах позиції щодо наявності у ОСОБА_8 міцних соціальних зв`язків, позитивних характеристик та постійного місця проживання, то вказане є слушним, однак, не впливає на правильність ухваленого судом рішення.

Окрім того, посилання захисників на те, що в діях підозрюваного відсутній склад злочину, який йому інкримінується, не може бути предметом розгляду на даній стадії кримінального провадження, оскільки триває досудове розслідування.

Слід зазначити, що суд першої інстанції розглядав клопотання про застосування запобіжного заходу в межах, заявлених органами досудового розслідування, у зв`язку з чим, наявність чи відсутність доданих до нього матеріалів, здобутих під час досудового розслідування, стосується діяльності слідчих органів, у зв`язку з чим, вказане в апеляційній скарзі захисника стосовно відсутності протоколу допиту свідка ОСОБА_13 не може бути підставою для скасування ухвали слідчого судді.

Оцінивши всі обставини кримінального провадження, колегія суддів приходить до висновку, що, враховуючи наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, можливості впливу на потерпілого та свідків, обставини вчинення кримінального правопорушення, колегія суддів вважає недоцільним обрання щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що, відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційні скарги захисників ОСОБА_9 та ОСОБА_10 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Васильківського міськрайнного суду Київської області від 03 липня 2018 року, якою до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 29 серпня 2018 року включно залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д І :

___________________ __________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4