Провадження № 1-кс/760/9814/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Киева Курова., при секретарі ОСОБА_1 , за участю слідчого ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 м. Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0008325 від 21.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 про накладення арешту на об`єкт нерухомості нежитлового приміщення №139, загальною площею 199.2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 право власності на яку згідно інформаційної довідки № 131838572 від зареєстроване за ТОВ «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ» ( код ЄДРПОУ-42315161).

Дане клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0008325 відомості про яке 21.07.2018, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом шахрайства, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, за заявою ОСОБА_4 , про те, що невстановлені особи підробили «Акт прийому-передачі №1» нежитлового приміщення №139, розташованому у буд. АДРЕСА_1 , від 16.07.2018, та заволоділи вказаним приміщенням, тим самим спричинили останньому матеріальний збиток в особливо великих розмірах.

В ході слідства був допитаний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який показав, що 12.07.2018, на підставі договору купівлі-продажу №7180 він придбав у ОСОБА_5 за 4 192 000 грн. (чотири мільйони сто дев`яносто дві тисячі гривні) нежитлове приміщення під АДРЕСА_2 . Вказаний договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 . Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 42027899 від 12.07.2018. в цей же день він розрахувався за придбане приміщення з ОСОБА_6 передавши їй обумовлену у договорі суму.

Зокрема, у подальшому, як йому стало відомо від ОСОБА_6 невстановлені особи, склали завідомо неправдивий офіційний документ - акт-прийому передачі №1 від 16.07.2018, у якому підробили його підпис та підпис ОСОБА_7 . Згідно акту прийому-передачі ним нібито передано, а ТОВ «Рідний край» прийнято нежитлове приміщення під АДРЕСА_2 , загальною площею 199.20 кв.м..

На вказаному акті прийому-передачі, міститься засвідчувальний напис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 від 16.07.2018 про справжність його підпису та підпису ОСОБА_7 .

Разом з цим у телефонній розмові ОСОБА_8 повідомила про те, що у реєстрі за №1511 та №1512 внесені записи не про ці, а про інші нотаріальні дії та вона їх відповідно не здійснювала. ОСОБА_7 теж повідомила, що на жодних актах прийому-передачі своїх підписів та відтисків печаток ТОВ «Рідний край» не ставив.

Крім того, на підставі акту-прийому передачі № 1, вже від 18.07.2018 придбане ним нежитлове приміщення № 139, невстановленими особами було повторно незаконно передане від ТОВ «Рідний край» в особі ОСОБА_7 до ТОВ «Асад Девелопмент» в особі ОСОБА_9 . З цього приводу ОСОБА_7 також повідомив, що підпис у цьому акті йому не належить. Відтиск печатки у акті він також не ставив. Нотаріус ОСОБА_10 також повідомила, що підписи у цьому акті вона на засвідчували. Нотаріальні записи у реєстрі за №1202 та №1221 стосуються інших нотаріальних дій.

Як встановлено, на даний час, згідно Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, набуте ним на законних підставах нежитлове приміщення під АДРЕСА_2 йому не належить.

Відповідно, реєстраційні дії щодо припинення законного права власності на це приміщення, на підставі підроблених документів вчинені у Державному реєстрі державним реєстратором Київської філії КП «Реєстрація нерухомості» ОСОБА_11 .

Таким чином, невідомі особи, шляхом подання завідомо підроблених офіційних документів актів прийому передачі нерухомого майна, незаконно, шляхом обману та внесення неправдивих відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно заволоділи належним йому нежитловим приміщенням під АДРЕСА_2 , вартістю 4 192 000 грн., чим спричинили ОСОБА_4 майнової шкоди на вказану суму.

Крім цього, був допитаний в якості свідка ОСОБА_7 , який показав, що ніяких «Актів прийому-передачі №1» від 16.07.2018 та від 18.07.2018, він не підписував.

В ході слідства була допитана в якості свідка, ОСОБА_5 , яка показала, що ніякого протоколу №16/07 від 16.07.2018 р. позачергових загальних зборів учасників ТОВ «Рідний Край» (Код ЄДРПОУ-32378885), вона не проводила та не підписувала.

Крім цього, згідно відповіді наданими від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 , яка повідомила про те, підписів від ОСОБА_7 та ОСОБА_9 у акті прийому-передачі №1 від 18.07.2018 про передачу нежитлового приміщення під АДРЕСА_2 вона не посвідчувала.

Також, в ході слідства, надана довідка від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 , про те, що на «Акт прийому-передачі №1» від 16.07.2018 під реєстровим №№1511, 1512 справжності підписів ОСОБА_4 та ОСОБА_7 16.07.2018 нею не посвідчувався.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених в клопотанні.

Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КГІК України вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, аз метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно з ч. З ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваної обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, га цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Заслухавши пояснення слідчого, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, враховуючи вимоги ч. 2 ст, 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки слідчим було доведено, що існує обгрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про яку ідеться в клопотанні слідчого та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням про арешт майна, а саме, те, що в разі, незастосування арешту майна, вказане майно може бути відчужене, з метою забезпечення можливою конфіскацією майна, передбаченої санкцією ч. 4 ст. 190 КК України.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173,372 КПК України -

У X ВАЛ И В :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на об`єкт нерухомості - нежитлового приміщення №139, загальною площею 199.2 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, будинок 4-а право власності на яку згідно інформаційної довідки № 131838572 від зареєстроване за ТОВ «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ» ( код ЄДРПОУ-42315161).

Заборонити розпоряджатися будь-яким особам об`єктом нерухомості, житловою нерухомістю - нежитлового приміщення №139, загальною площею 199.2 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, будинок 4-а право власності на яку згідно інформаційної довідки № 131838572 від зареєстроване за ТОВ «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ» ( код ЄДРПОУ-42315161)

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_12