Провадження № 1-кп/761/1717/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 червня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі - головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 , прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , потерпілого ОСОБА_7 , представника потерпілої ОСОБА_8 , обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , захисників ОСОБА_11 , ОСОБА_12 розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 120 171 000 000 001 77 від 23.03.2017, відносно ОСОБА_10 за ч. 5 ст. 27, п. 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України, ОСОБА_9 за ч. 5 ст. 27, п. 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115 КК України,
у с т а н о в и в :
Шевченківським районним судом м. Києва здійснюється підготовчий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_10 , ОСОБА_9 у вчиненні вищезазначених кримінальних правопорушень.
Під час підготовчого судового засідання 13.06.2018 обвинувачений ОСОБА_10 заявив відвід складу суду.
Заява обґрунтована тим, що суд порушив право обвинуваченого на захист, оскільки не надав достатнього часу для спілкування з його захисником ОСОБА_12 . Крім того, обвинувачений наполягав на порушенні конфіденційності бесіди, оскільки під час якої були присутні працівники Національної гвардії України.
Зазначена обставина, на думку обвинуваченого, створює сумніви у неупередженості членів колегії у зазначеній справі.
Захисник ОСОБА_12 підтримав думку підзахисного.
Обвинувачений ОСОБА_9 та його захисники покладались на рішення суду.
Прокурори заперечували проти задоволення заяви, зазначаючи, що захиснику та його підзахисному надано достатньо часу для спілкування.
Суд, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши наявні матеріали справи, дійшов висновку про таке.
Статтею 75 КПК України визначений перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.
До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Надаючи оцінку доводам заяви, суд відмічає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який з-поміж іншого обґрунтує будь-яке висунуте проти нього кримінальне обвинувачення.

Неупередженість судді та суду передбачає відсутність будь-якої зацікавленості при відправленні правосуддя, об`єктивність і повну безсторонність щодо учасників процесу.

Практика Європейського суду з прав людини сформулювала зміст такої категорії як «безсторонній суд», що включає суб`єктивний та об`єктивний критерії.
Суб`єктивний критерій означає, що суд має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; об`єктивний - що суд має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.
Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку суду умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.
Об`єктивною складовою категорії «безсторонній суд» є наявність обставин, коли є підстави побоюватися, що суд перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.
Обвинувачений у своїй заяві зазначив, що упередженість суду полягає у порушенні його права на захист, а саме на спілкування із захисником.
Водночас, суд наголошує, що обвинуваченому та його захиснику надавався час для спілкування, у зв`язку з цим у підготовчому судовому засіданні оголошена перерва фактичною тривалістю понад півтори години.
Крім того, суд звертає увагу, що адвокат ОСОБА_12 здійснював захист обвинуваченого ОСОБА_10 на стадії досудового розгляду та будь-яких відомостей щодо обмеження їх спілкування під час вказаної стадії кримінального провадження не надано.
Крім того, обсяг завчасно підготовлених захисником письмових друкованих клопотань дає підстави для висновку про реалізацію захисником своїх повноважень у повному обсязі.
Оцінюючи доводи обвинуваченого щодо порушення конфіденційності спілкування з захисником з огляду на те, що під час цього у залі судових засідань були присутні працівники Національної гвардії України, суд приймає до уваги, що у силу п. 27 Інструкції з організації конвоювання та тримання в судах обвинувачених (підсудних), засуджених за вимогою судів (затв. Наказом від 26.05.2015 № 613/785/5/30/29/67/68) за розпорядженням головуючого у судовому засіданні дозволяється спілкування обвинуваченого із захисником, однак, при цьому обвинувачений з-під охорони не звільняється.
Наведене вище положення Інструкції спростовує твердження обвинуваченого ОСОБА_10 щодо порушення його права на захист в частині конфіденційності його спілкування з захисником.
З викладеного витікає, що доводи обвинуваченого ОСОБА_10 про наявність підстави для висновку про неупередженість колегії суддів ґрунтуються на припущеннях, тобто не можуть розглядатися як обґрунтовані.
Таким чином, наведене обвинуваченим не створює сумнівів щодо неупередженості суду.
На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81, 82 КПК України, суд

у х в а л и в :
У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_10 про відвід всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_1