Справа № 405/3095/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" травня 2018 р. м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, у кримінальному провадженні № 0000005, клопотання прокурора військової прокуратури Кіровоградського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу домашній арешт підозрюваному:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кіровоград, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ч. 3 ст. 368 КК України, за участю прокурора ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу домашній арешт підозрюваному ОСОБА_4 .

Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру про те, що згідно наказу В.О. Генерального директора державного підприємства «СЕТАМ» від 06.10.2015 №15-к про прийом на роботу, ОСОБА_4 прийнято на посаду керівника філії у Кіровоградській області.
Відповідно до ст.ст. 3, 8, 19, 29, 68 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю; права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність.
В Україні визнається і діє принцип верховенства права, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Згідно з довіреністю № 12/18-16-17 від 03 січня 2017 року, держане підприємство «СЕТАМ» уповноважила директора Кіровоградської філії державного підприємства «СЕТАМ» ОСОБА_4 :
- приймати/повертати особисто, чи доручати уповноваженим особам приймати/повертати арештоване чи інше майно (далі Товарно-Матеріальні цінності або ТМЦ)від/до органів державної виконавчої служби, приватних виконавців чи інших суб`єктів правовідносин на/із зберігання з правом підписання будь-яких документів, що підтверджують факт прийому/повернення ТМЦ на/із зберігання. Документи, які підтверджують факт прийняття/повернення ТМЦ на/із зберігання, повинні бути оформлені відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 (далі - Порядок).
- передавати прийняті ТМЦ на зберігання іншим фізичним чи юридичним особам.
- мати доступ до об`єктів в яких здійснюється зберігання прийнятих ТМЦ.
- здійснювати демонстрацію(ознайомлення) потенційним учасникам електронних торгів, торгів за фіксованою ціною майна, яке знаходиться на зберіганні Підприємства чи Філії.
- приймати від органів державної виконавчої служби, приватних виконавців передбачені законодавством документи, на основі яких здійснюється внесення інформації в Систему електронних торгів арештованим майном (далі Система).Повертати без виконання зазначені документи за наявності передбачених законодавством підстав.
- мати доступ до Системи з можливістю розміщувати інформацію про реалізацію арештованого майна відповідно до правил Порядку.
- виконувати всі дії, що необхідні для опублікування в місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про реалізацію арештованого майна.
- повідомляти державного чи приватного виконавця, іпотекодавця, іпотеко держателя та інших осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу.
- доповнювати, змінювати інформацію про реалізацію арештованого майна в Системі виключно в частині фотографічного зображення майна та відомостей про нього (склад, характеристика, опис).
- здійснювати зменшення вартості нереалізованого арештованого майна, шляхом проведення відповідних коригувань у Системі.
- підписувати протокол проведення електронних торгів, торгів за фіксованою ціною, за умови, що опублікування інформації про проведення вказаних торгів здійснювалося Філією.
- надсилати протокол проведення електронних торгів, торгів за фіксованою ціною до органу державної виконавчої служби чи приватного виконавця, якими було передано на реалізацію арештоване майно.
- видавати переможцям електронних торгів, торгів за фіксованою ціною ТМЦ, які знаходяться на зберіганні в межах території, на якій здійснює свої функції Філія, за умови пред`явлення оригіналу акту про проведені електронні торги, торги за фіксованою ціною.
- приймати та повертати будь-яке майно (рухоме, нерухоме), в тому числі орендоване, що приймається або повертається Підприємством, в тому числі підписувати акти прийому-передачі такого майна.
Згідно ч. 2 ст. 2 Закону України "Про державну службу", посадовими особами вважаються керівники та заступники керівників державних органів та їх апарату, інші державні службовці, на яких законами або іншими нормативними актами покладено здійснення організаційно-розпорядчих та консультативно-дорадчих функцій.
У п.п. 1, 2 Примітки до ст. 364 Кримінального кодексу України міститься поняття службової особи. Так, службовими особами є особи, які постійно чи тимчасово здійснюють функції представників влади, а також обіймають постійно чи тимчасово на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, або виконують такі обов`язки за спеціальним повноваженням. Службовими особами також визнаються іноземці або особи без громадянства, які виконують обов`язки, зазначені в пункті 1 цієї Примітки.
Частинами третьою, четвертою та п`ятою пункту 1 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про хабарництво" передбачено, що організаційно-розпорядчі обов`язки - це обов`язки по здійсненню керівництва галуззю промисловості, трудовим колективом, ділянкою роботи, виробничою діяльністю окремих працівників на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності. Такі функції виконують, зокрема, керівники міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, державних, колективних чи приватних підприємств, установ і організацій, їх заступники, керівники структурних підрозділів, їх заступники, особи, які керують ділянками робіт.
Адміністративно-господарські обов`язки - це обов`язки по управлінню або розпорядженню державним, колективним чи приватним майном.
Однак, на порушення вищевказаних вимог нормативно-правових актів, ОСОБА_4 будучи службовою особою керівником філії державного підприємства «СЕТАМ» у Кіровоградській області, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, став на шлях злочинної діяльності за наступних обставин.
Так, 01 лютого 2018 року ОСОБА_4 , використовуючи свої службові повноваження, з корисливих мотивів та з метою особистого незаконного збагачення за рахунок інших осіб, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, використовуючи надану йому владу та службове становище, висунув неправомірну вимогуінваліду 3-ї групи ОСОБА_7 щодо надання йому неправомірної вигоди у виді грошових коштів у розмірі 10% від суми лоту, що становить12000 грн., за забезпечення перемоги під час торгів за лот № 261238, а саме земельної ділянки із кадастровим номером :06:047:0148, площею 0,1 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 .
01 лютого 2018 року ОСОБА_7 за вказівкою ОСОБА_4 прибув до службового кабінету останнього, який знаходиться у приміщенні філії Державного підприємства «СЕТАМ» у Кіровоградській області за адресою: м. Кропивницький, вул. Габдрахманова, 3 на 2-му поверсі, оф. 12. Під час зазначеної зустрічі, ОСОБА_4 діючи умисно, з корисливих мотивів та метою особистого незаконного збагачення за рахунок інших осіб, повідомив ОСОБА_7 , що вирішить питання з приводу забезпечення перемоги останнього під час торгів за лот № 261238, а саме земельної ділянки із кадастровим номером :06:047:0148, площею 0,1 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , шляхом самостійної реєстрації інших учасників у кількості 3-х чоловік та штучному завищенні ціни лоту до не рентабельної, лише після отримання ним неправомірної вигоди у розмірі 12000 грн. Зазначивши при цьому, що у разі ненадання йому визначеної ним неправомірної вигоди, питання щодо забезпечення перемоги під час торгів вирішено не буде.
05 лютого 2018 року ОСОБА_7 , за вказівкою ОСОБА_4 прибув до службового кабінету останнього, який знаходиться у приміщенні філії Державного підприємства «СЕТАМ» у Кіровоградській області за адресою: м. Кропивницький, вул. Габдрахманова, 3 на 2-му поверсі, оф. 12. Під час даної зустрічі, ОСОБА_4 від імені ОСОБА_7 та інших учасників, а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , зайшов на своїх робочих 4-х комп`ютерах в електронні кабінети останніх, та о 09:00 год. цього ж дня, почав піднімати ціну за даним лотом до не рентабельної, при цьому від імені ОСОБА_7 на стартову ціну лота в розмірі 112700 грн.
У подальшому,на виконання незаконної вимоги ОСОБА_4 щодо надання останньому неправовірної вигоди у вигляді грошових коштів, 16 лютого 2018 року ОСОБА_7 прибув до службового кабінету ОСОБА_4 , який знаходиться у приміщенні філії Державного підприємства «СЕТАМ» у Кіровоградській області за адресою: м. Кропивницький, вул. Габдрахманова, 3 на 2-му поверсі, оф. 12 та передав останньому обумовлену неправомірну вигоди в сумі 12000 грн. за забезпечення перемоги останнього під час торгів за лот № 261238, а саме земельної ділянки із кадастровим номером :06:047:0148, площею 0,1 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , шляхом самостійної реєстрації інших учасників у кількості 3-х чоловік та штучному завищенні ціни лоту до не рентабельної.
Виходячи з вищевикладеного, отримані докази достатні для підозри керівника філії державного підприємства «СЕТАМ» у Кіровоградській області ОСОБА_4 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
17.02.2018 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
Постановою про продовження строку досудового розслідування від 17.05.2018 року строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 4-х місяців, тобто до 17.06.18.

Під час розгляду клопотання прокурор зазначив про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж домашній арешт.

У судовому засіданні захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування оголошеної підозри та заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, його підзахисний позитивно характеризується, має сталі соціальні зв`язки. Крім того, зазначив, що постоновою прокурора про продовження строку досудового розслідування від 16.04.2018 року строк досудового розслідування продовжено до 16.05.2018 року , тобто прокурором визначено новий строк досудового розслідування та в подальшому на підставі вказаної постанови ухвалами слідчого судді було продовжено строк тримання ОСОБА_4 під домашнім арештом та відсторонення від посади до 16.05.2018 року. Таким чином, останнім днем строку досудового розслідування є 16.05.2018 року, який на його думку поновленню не підлягає, а посилання прокурора на наявність уточненої постанови щодо строків досудового розслідування, вважає незаконною, а відтак на момент розгляду даного клопотання його підзахисний втратив статус підозрюваного.

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.

17.02.2018 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
17.05.2018 року заступником військового прокурора Південного регіону України продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до 4-х місяців, тобто до 17.06.18.

Відповідно до ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Дослідивши матеріали справи за клопотанням слідчого, слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового слідства ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, яке 28.01.2018 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000005, а саме у вчиненні одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:

- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.

- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків, які ще в судовому засіданні не допитувалися.

Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків, доказів, що свідчать про їх існування під час розгляду слідчому судді не надано.

Обґрунтованість підозри та наявність ризиків, підтверджується протоколом допиту свідка, протоколом обшуку, (а.к. 9-13, 25-34,46-60).

Інші доводи сторони захисту про існування обґрунтованої підозри, про належність та допустимість доказів, а також строків досудового розслідування повинні оцінюватися виключно під час розгляду справи по суті у сукупності із іншими доказами.

Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.

Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу домашнього арешту та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_4 лише запобіжного заходу домашній арешт, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж домашній арешт, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді домашнього арешту.

Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце реєстрації та проживання, а також місце роботи, кримінальної відповідальності не притягувався, має сталі соціальні зв`язки, на його утриманні перебувають малолітня донька, дружина, яка на даний час перебуває у декретній відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, а також матір похилого віку..

За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.182 КПК України, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід особисте зобов`язання, при цьому поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України, в межах строку досудового розслідування, тобто до 17.06.2018 року.
Щодо доводів сторони захисту про те, що строки досудового розслідування сплинули, а тому 17.05.2018 року заступник військового прокурора Південного регіону ОСОБА_11 не мав права продовжувати строк досудового розслідування до 17.06.2018 року, оскільки при прийняття такого процесуального рішення строки визначені військовим прокурором Кіровоградського гарнізону ОСОБА_5 сплинули.
Так в судовому засіданні під час розгляду клопотання прокурор надав постанову про усунення описки, яка міститься в постанові від 16.04.2018 року.
Слідчий суддя погоджується з позицією прокурора, оскільки у постанові військовий прокурор Кіровоградського гарнізону ОСОБА_5 зазначив про продовження строків досудового розслідування до трьох місяців.
Разом з тим, помилково зазначив дату «16.05.2018», оскільки підозрюваному ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру 17.02.2018 року.
Слідчий суддя не погоджується з позицією строни захисту, що прокурор свідомо обмежив строк досудового розслідування на 1 день, оскільки резолютивна частина цієї постанови не містить посилання про продовження строку досудового розслідування на 2 місяці та 30 днів, а зазначив про продовження строку досудового розслідування до трьох місяців.
Посилання захисника про те, що прокурор не мав права приймати рішення про уточнення строку не узгоджуються з положеннями ст. 110 КПК України та КПК вцілому, яке не регламентує порядок прийняття процесуальних рішень у багатьох питаннях, по яких такі приймаються.. а відтак застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Керуючись ст.ст.176-199, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання прокурора військової прокуратури Кіровоградського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу домашній арешт підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід особисте зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на строк до 17.06.2018 року наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та в подальшому суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утриматися від спілкування зі свідками за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0, 25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Дата закінчення дії ухвали слідчого судді визначити до 17.06.2018 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_12