УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2018 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві

клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах NIKA HOLDING GROUP, spol. s r.o про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2018 року, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000160 від 05 липня 2016 року,

в с т а н о в и в:
01 серпня 2018 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах NIKA HOLDING GROUP, spol. s r.o про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2018 року, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000160 від 05 липня 2016 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.205, ч.3 ст.212 КК України.

На обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах NIKA HOLDING GROUP, spol. s r.o зазначила, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2018 року було задоволено клопотання слідчого управління ФР Офісу великих платників податків ДФС, про арешт майна та накладено арешт на майно, яке належить NIKA HOLDING GROUP, spol. s r.o, перелік якого вказано в клопотанні.

Адвокат ОСОБА_3 посилається на те, що накладення арешту на зазначене майно NIKA HOLDING GROUP, spol. s r.o є необґрунтованим, оскільки не має жодного відношення до вчинених кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.205, ч.3 ст.212 КК України та не може бути жодним чином використані як доказ факту та обставин протиправних дій, що встановлюються під час кримінального провадження, або як речі, які зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, тобто не підпадає під ознаки ст.98 КПК України та не може бути речовим доказом у кримінальному провадженні.

У судове засідання адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах NIKA HOLDING GROUP, spol. s r.o, будучи повідомленою про день, час та місце розгляду скарги належним чином, в судове засідання не з`явилась, про причини своєї неявки суд не повідомила.

Слідчий управління ФР Офісу великих платників податків ДФС, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду повідомлявся завчасно та належним чином, про причини не явки суду повідомлено не було.

Враховуючи передбачені ч.2 ст. 174 КПК України строки розгляду зазначеної категорії клопотань, слідчий суддя приходить до висновку про можливість проведення судового розгляду за відсутності адвоката ОСОБА_3 ,слідчого управління ФР Офісу великих платників податків ДФС

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, дійшов висновку про таке.

Статтею 2 визначені завдання кримінального провадження, до яких серед іншого віднесена охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення того, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.

Крім того, процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування покладається на слідчого суддю.

Отже, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень покликаний забезпечити дотримання закону усіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачених законом заходів для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Відповідно до ст. 7 КПК зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких віднесені законність (ст. 9 КПК), змагальність (ст. 22 КПК) та диспозитивність ( ст. 26 КПК).

Відповідно до ст. 9 КПК під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України та Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно ст. 22 КПК зміст змагальності у кримінальному провадженні полягає у самостійному обстоюванні сторонами їх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів передбаченими КПК засобами.

Диспозитивність, яка визначена ст. 26 КПК, передбачає, що сторони кримінальному провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя, у свою чергу, відповідно до ч.6 ст. 22 КПК зобов`язаний, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

У той же час принцип змагальності у силу ст. 22 КПК саме на особу, яка звернулася з клопотанням, покладає обов`язок обстоювання її правової позиції, доведення обставин, які вона вважає порушенням відповідних прав, свобод та законних інтересів.

Таким чином, слідчий суддя при вирішенні ініційованого заявником питання зобов`язаний не лише дослідити надані йому матеріали, але й забезпечити особі право на безпосереднє відстоювання своєї позиції під час розгляду клопотання.

Неприбуття заявника до суду унеможливило встановлення усіх обставин, які є необхідними для вирішення клопотання про скасування арешту по суті заявлених вимог, тобто перешкодило виконанню слідчим суддею покладених на нього обов`язків щодо об`єктивного та всебічного розгляду справи.

Слідчим суддею прийнято до уваги, що ч. 2 ст. 307 КПК визначений вичерпний перелік можливих рішень за результатами розгляду скарг.

У той же час вказані рішення можуть бути прийняті виключно за наслідками розгляду, проведення якого унеможливлюється неявкою ініціатора клопотання.

На підставі викладеного слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для залишення клопотання без розгляду.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що прийняття такого рішення утворює найбільш сприятливе для заявника становище, оскільки у такому випадку останній має право у визначеному порядку повторного звернутись до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 2, 7, 9, 22, 170-174, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах NIKA HOLDING GROUP, spol. s r.o про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2018 року, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000160 від 05 липня 2016 року, залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1