Справа № 282/534/16
Провадження № 1-кп/282/1/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2018 рокусмт.Любар

Суддя Любарського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника (адвоката) ОСОБА_2 , який діє в інтересах власника тимчасово вилученого майна ОСОБА_3 про витребування інформації, -

В С Т А Н О В И В:

Представник (адвокат) ОСОБА_2 , який діє в інтересах власника тимчасово вилученого майна ОСОБА_3 , звернувся до суду з вказаним клопотанням.

В клопотанні вказано, що в провадженні Любарського районного суду Житомирської області перебуває справа №282/534/16 провадження №1-кп/282/1/18 (кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000016) за ч.2 ст.186 КК України по обвинуваченню ОСОБА_4 .

18.01.2016 року працівниками поліції під час ОМП автомобіль «AUDI» А6 реєстраційний номер НОМЕР_1 , який на праві доручення належить ОСОБА_3 , був вилучений до Любарського ВП ГУНП в Житомирській області з метою його дослідження та виявлення слідів для розкриття вчиненого злочину.

18.01.2016 відповідно до постанови слідчого вказаний автомобіль визнано речовим доказом у кримінальному провадженні і на нього накладено арешт.

08.11.2017 року під час надання консультації ОСОБА_3 йому стало відомо, що обвинувачений по справі ОСОБА_4 виїжджав з України до Грузії, у зв`язку з сімейними обставинами і коли повертався на чергове судове засідання працівники прикордонної служби України не пустили його до України і депортували назад до Грузії у зв`язку з чим він не міг з`явитися до суду, а в подальшому оголошений в розшук.

12.09.2017 року ним до Прикордонної служби України та ГУНП в Житомирській області направлено адвокатські запити стосовно підтвердження даного факту депортації обвинуваченого ОСОБА_4 та заборони йому в`їзду до України, однак відповіді йому не надали, обмежившись тим, що це становить таємницю і інформація може бути надана за рішенням суду.

В зв`язку з чим звернувся до Любарського районного суду та просить витребувати з Прикордонної служби України та ГУНП в Житомирській області інформацію стосовно депортації обвинуваченого ОСОБА_4 та заборони йому в`їзду до України.

Ознайомившись із клопотанням, доданими до нього документами та матеріалами справи, приходжу до висновку, що воно підлягає поверненню з наступних підстав.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні урегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання даного клопотання має подаватись з дотриманням певних умов.

Згідно п.25 ч.1 ст.3 КПК України учасники кримінального провадження - сторони кримінального провадження, потерпілий, його представник та законний представник, цивільний позивач, його представник та законний представник, цивільний відповідач та його представник, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, особа, стосовно якої розглядається питання про видачу в іноземну державу (екстрадицію), заявник, свідок та його адвокат, понятий, заставодавець, перекладач, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, секретар судового засідання, судовий розпорядник.

Як свідчать матеріали справи №282/534/16 провадження №1-кп/282/1/18 по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч.2 ст.186 КК України, ОСОБА_3 являється свідком, а адвокат ОСОБА_2 є її представником відповідно до договору про надання правової допомоги від 08.11.2017 року.

Частинами 1, 2 ст.66 КПК України визначено права та обов`язки свідка, відповідно до яких свідок має право: 1) знати, у зв`язку з чим і в якому кримінальному провадженні він допитується; 2) користуватися під час давання показань та участі у проведенні інших процесуальних дій правовою допомогою адвоката, повноваження якого підтверджуються згідно з положеннями статті 50 цього Кодексу; 3) відмовитися давати показання щодо себе, близьких родичів та членів своєї сім`ї, що можуть стати підставою для підозри, обвинувачення у вчиненні ним, близькими родичами чи членами його сім`ї кримінального правопорушення, а також показання щодо відомостей, які згідно з положеннями статті 65 цього Кодексу не підлягають розголошенню; 4) давати показання рідною або іншою мовою, якою він вільно володіє, і користуватися допомогою перекладача; 5) користуватися нотатками і документами при даванні показань у тих випадках, коли показання стосуються будь-яких розрахунків та інших відомостей, які йому важко тримати в пам`яті; 6) на відшкодування витрат, пов`язаних з викликом для давання показань; 7) ознайомлюватися з протоколом допиту та заявляти клопотання про внесення до нього змін, доповнень і зауважень, а також власноручно робити такі доповнення і зауваження; 8) заявляти клопотання про забезпечення безпеки у випадках, передбачених законом; 9) заявляти відвід перекладачу. Крім того, свідок зобов`язаний: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду; 2) давати правдиві показання під час досудового розслідування та судового розгляду; 3) не розголошувати без дозволу слідчого, прокурора, суду відомості, які безпосередньо стосуються суті кримінального провадження та процесуальних дій, що здійснюються (здійснювалися) під час нього, і які стали відомі свідку у зв`язку з виконанням його обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.45 КПК України захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію).

Частина 4 ст.45 КПК України визначає, що захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не може бути доручена захиснику, з моменту надання документів, передбачених статтею 50 цього Кодексу, слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Отже, враховуючи вимоги вищенаведених статей КПК України, а також те, що ОСОБА_3 являється свідком і у неї кримінально-процесуальним законом чітко визначені її права та обов`язки, а ОСОБА_2 є її представником і відповідно представляючи її інтереси по аналогії права має всі процесуальні права та обов`язки визначені для тієї особи інтереси якої він представляє в даному випадку - свідка, а відтак вони обмежені правами і не наділенні повноваженнями на звернення до суду з зазначеним клопотанням.

Крім того, витребування зазначеної інформації судом не є слідчою дією в рамках досудового розслідування, а відтак посилання адвоката ОСОБА_2 в клопотанні на ст.ст.160-166, 169, 170-174, 220, 237 КПК України є недоречними, оскільки в рамках даного кримінального провадження відбувається судовий розгляд, який на даний час відповідно до ухвали Любарського районного суду від 31.01.2017 року зупинений в зв`язку з розшуком обвинуваченого ОСОБА_5 , виконання якого доручено Житомирському ВП ГУНП в Житомирській області.

З огляду на викладене, вважаю, що клопотання слід повернути представнику ОСОБА_3 ОСОБА_2 , як таке, що не підлягає розгляду.

Керуючись ст. ст.9, 45, 66, 100 ч.5, 392, 395 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника (адвоката) ОСОБА_2 , який діє в інтересах власника тимчасово вилученого майна ОСОБА_3 про надання інформації- повернути ОСОБА_2 .

Копію ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Житомирської області протягом семи днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1