У Х В А Л А

Справа № 182/3045/18
Номер провадження 1-кп/184/137/18

20 червня 2018 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт по кримінальному провадженню внесеному в Єдиний державний реєстр досудових розслідувань за № 0004023 від 11.10.2016 року про обвинувачення:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Привільне Нікопольського р-ну Дніпропетровської обл., громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України

за участю: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 , потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , -

В С Т А Н О В И В:

16.05.2018 року до канцелярії Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області з Апеляційного суду Дніпропетровської області надійшли матеріали кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_3 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України для розгляду.
В підготовче судове засідання потерпіла ОСОБА_8 не з`явилась, належним чином повідомлялась про місце та час проведення підготовчого судового засідання, однак надала заяву про проведення підготовчого судового засідання за її відсутності.
Під час проведення підготовчого судового засідання 20.06.2018 року судом відповідно до ст.325 КПК України заслухано думку учасників кримінального провадження, щодо проведення підготовчого судового засідання за відсутності потерпілої ОСОБА_8 ..

Прокурор, обвинувачений, захисник та потерпілі вважали за можливе провести підготовче судове засідання за відсутності потерпілої ОСОБА_8 ..

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про проведення підготовчого судового засідання за відсутності потерпілої ОСОБА_8 ..
Прокурор, обвинувачений та його захисник, потерпілі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вважали за можливе призначити кримінальне провадження № 0004023 від 11.10.2016 року про обвинувачення ОСОБА_3 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України до відкритого судового розгляду.
Суд, заслухавши учасників судового засідання та дослідивши обвинувальний акт та доданні до нього матеріали, приходить до наступних висновків

Відповідно до вимог ст.314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.
Відповідно до п.3 ч.3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України, тобто за наявності таких порушень вимог процесуального закону, які перешкоджають призначенню справи до судового розгляду. Отже, повернення обвинувального акту прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність в ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.
Частиною 3 ст. 291 КПК України визначений перелік відомостей, які мають бути зазначені в обвинувальному акті, зокрема анкетні дані потерпілого, його прізвище, ім`я та по батькові, дата та місце народження, громадянство, місце проживання. Згідно ч. 1 ст.55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди.
Відповідно до ч. 6 ст. 55 КПК України якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею відповідної заяви, положення частин першої - третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням - потерпілими може бути визнано кілька осіб.
В розумінні п. 1 ч. 1 ст. 3 КПК України - близькі родичі та члени сім`ї це чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.
Як встановлено судом ОСОБА_7 є рідною тіткою померлого внаслідок кримінального правопорушення ОСОБА_9 та не входить до переліку осіб, визначених п. 1 ч. 1 ст. 3 КПК України. Крім того у підготовчому судовому засіданні потерпіла ОСОБА_7 заявила цивільний позов до ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди, а прийняття такого позову до розгляду судом та вирішення в наступному питання щодо відшкодування моральної шкоди ОСОБА_7 , статус якої як «потерпіла» викликає сумніви, може призвести до порушення прав обвинуваченого.
В частині 5 ст.55 КПК України передбачено, що за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді. Частина 7 ст.55 КПК України передбачає, що якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.

Так кримінальним процесуальним законодавством не передбачено такої дії, як винесення процесуального рішення про відмову у визнанні потерпілим або виключення осіб з числа потерпілих, під час підготовчого засідання або судового розгляду кримінального провадження, а зазначена дія вчиняється лише під час досудового розслідування. Крім того вирішивши питання виключення ОСОБА_7 зі складу потерпілих унеможливить оскарження такого рішення суду, оскільки його оскарження передбачено також лише під час досудового розслідування шляхом подачі скарги до слідчого судді.

Щодо інших недоліків обвинувального акту та доданого до нього реєстру суд зазначає наступне.

Відповідно до 1ч.2 ст. 109 КПК України в реєстрі досудового розслідування мають міститись: у першому розділі - номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення (прийняття заяви, огляд місця події, допити свідків, потерпілого та інші), у другому розділі процесуальні рішення, прийняті під час досудового розслідування передбачені ст. 110 КПК (протоколи, постанови), у третьому розділі заходи забезпечення кримінального провадження.

Разом з тим, всупереч вимогам процесуального закону, слідчий у реєстрі по даній справі не зазначив відомостей про складення обвинувального акту, який згідно ч.4 ст. 110 КПК України є процесуальним рішенням.

Натомість у доданому до обвинувального акта реєстрі матеріалів досудового розслідування кримінального провадження №0004023 від 11.10.2016 року слідчим викладено зміст проведених в ході досудового розслідування процесуальних дій та прийнятих процесуальних рішень, а саме: допитів свідків, слідчих експериментів зі свідками та результати висновків експертів.

Відповідно до положень ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є не тільки забезпечення швидкого розслідування та судового розгляду, а й повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до ч.1 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з ч.6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сторони кримінального провадження докази суду надають під час судового розгляду справи а відповідно до ст.291 КПК України надання до суду крім обвинувального акта, який має відповідати вимогам зазначеної статті та реєстру матеріалів досудового розслідування, який має відповідати вимогам ст.109 КПК України, інших документів до початку судового розгляду забороняється

Таким чином викладення змісту проведених в ході досудового розслідування процесуальних дій та прийнятих процесуальних рішень є суттєвим порушенням вимог КПК України, оскільки порушується принцип змагальності сторін та свободи в поданні ними своїх доказів.

Вище вказане свідчить про очевидні недоліки, які містяться в обвинувальному акті а саме зазначення особи потерпілою, яка не має такого статусу в розумінні п.1 ч.1 ст.3 КПК України та вищезазначених недоліків в реєстрі матеріалів досудового розслідування.

Вказані недоліки обвинувального акту є істотними й відповідно підлягають усуненню прокурором. Після повернення обвинувального акта прокурору зазначені в мотивувальній частині ухвали суду недоліки обвинувального акта повинні бути усунені протягом розумного строку.
Таким чином, оскільки кримінальним процесуальним законом передбачено, що обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування мають відповідати КПК України то суд приходить до висновку, що єдиним способом усунути вище вказані недоліки є повернення обвинувального акта прокурору для їх усунення.

Керуючись ст.ст. 3, 7, 110, 291, 314, 369-371, 372 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0004023 від 11.10.2016 року про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України - повернути прокурору Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , для усунення вказаних недоліків протягом розумного строку.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області протягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_1