Провадження № 1-кп/161/260/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Луцьк 13 серпня 2018 року
Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:
головуючого - судді: ОСОБА_1 ,
при секретарі: ОСОБА_2
з участю:
прокурора: ОСОБА_3
потерпілого ОСОБА_4
захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6
обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8
розглянувши у залі судових засідань Луцького міськрайонного суду Волинської області у відкритому судовому засіданні справу за обвинувальним актом по кримінальному провадженню №0003269 про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.129, ч.2 ст.121 КК України та по обвинуваченню ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.121 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

Під час судового розгляду захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про призначення у кримінальному провадженні повторної (комісійної) судово-медичної експертизи для встановлення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих ОСОБА_9 10 серпня 2017 року, проведення якої доручити експертам Рівненського бюро судово-медичних експертиз (вул. Драгоманова, 9а, м. Рівне).

На вирішення експертів поставити наступні питання :

1)Які тілесні ушкодження завдані потерпілому ОСОБА_9 їх характер, локалізація, механізм утворення.

2)Який ступінь тяжкості завданих ОСОБА_9 тілесних ушкоджень? Їх розмежування. Чи є вони небезпечними для життя/здоров`я в момент заподіяння?

3)Чи мав розрив селезінки об`єктивні клінічні, рентгенологічні та інші медичні дані, що підтверджують його?

4)Чи можливо завдати тілесне ушкодження у вигляді розриву селезінки при нанесенні ударів ногами по спині, по животі, чи по грудній клітці і яка форма синця, утвореного в місці удару на тілі потерпілого, в наслідок якого відбувся розрив селезінки?

5)Чи має селезінка потерпілого анатомічну особливість? Якщо так, то в чому це виражається?

6)Чи можливо отримати розрив селезінки при падінні з висоти власного росту на тверду поверхню (асфальт, бетон, дерев`яну підлогу, грунт, стовбур дерева)?

7)Яке було взаємне розташування потерпілого по відношенню до обвинувачених в момент тілесних ушкоджень?

Захисник ОСОБА_5 своє клопотання мотивує тим, що поданий стороною обвинувачення висновок експерта №925 містить в собі вказівку на те, що проведено експертизу потерпілого, однак висновок про тяжкість тілесних ушкоджень зроблено лише на підставі медичних документів.

Крім того, захисник ОСОБА_5 зазначив, що діагноз про розрив селезінки було виявлено по медичних документах лише 18 серпня 2017 року (через 8 днів після побиття). Однак, експертом не висвітлено питання, чи могли ці ушкодження внаслідок одноразового удару тупим чи іншим предметом, чи не має це ушкодження давностних ознак, чи не є це ушкодження результатом анатомічної особливості будови селезінки та інших органів/частин тіла перелом давностних ознак, чи не є він результатом анатомічної особливості будови селезінки та інших частин тіла потерпілого.

Відповіді на ці запитання може дати лише відповідний спеціаліст і від відповідей на них залежатиме обґрунтованість обвинувачення осіб в нанесенні тяжких тілесних ушкоджень.

Окрім того, захисник ОСОБА_5 зазначив, що всупереч вимогам пункту 3.4 Інструкції про проведення судово-медичних експертизи, затвердженої наказом МОЗ України від 17 січня 1995 року №6, у висновку експерта взагалі відсутня дослідна частина, яка повинна містити докладний опис процесу дослідження і всіх виявлених при цьому фактичних даних з вказівкою методів та методик, що застосовувались, в тому числі і тих, що реєстрували ушкодження.

Як вбачається з висновку експерта №925 ступінь тяжкості тілесного ушкодження у потерпілого визначено як тяжке. Ушкодження, що небезпечні для життя, визначені у підпункті 2.1.3. Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень. Експерт у своєму висновку жодним словом не обмовив, чи існували/чи були відсутні загрозливі для життя явища при розриві селезінки.

Також, захисник ОСОБА_5 зазначив, що під час встановлення відповіді на питання чи існує ймовірність виникнення тілесних ушкоджень у потерпілого при падінні з висоти власного росту слідчим було поставлено неповне питання, як наслідок не було з`ясовано чи існує ймовірність виникнення тілесних ушкоджень у потерпілого при падінні з висоти власного росту на тверду поверхню (асфальт, бетон, дерев`яну підлогу, грунт, стовбур дерева тощо ?

Захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у судовому засіданні підтримали клопотання та просили суд його задоволити для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.
Прокурор ОСОБА_3 заперечив щодо задоволення клопотання захисника, оскільки на досудовому розслідуванні було проведено експертизу, яка досліджувалася у ході судового розгляду, тому клопотання захисника є безпідставним.
Потерпілий ОСОБА_4 заперечив щодо задоволення клопотання захисника та просив суд відмовити у його задоволенні.
Суд, заслухавши клопотання захисника ОСОБА_5 , з`ясувавши думку учасників судового розгляду, прийшов до наступних висновків.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.242 КПК України у кримінальному провадженні під час досудового розслідування було проведено обов`язкову судово-медичну експертизу для встановлення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих ОСОБА_9 10 серпня 2017 року, висновок якої досліджувався під час судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст.332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно ст.1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Частиною 1 статті 242 КПК України регламентовано, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

У судовому засіданні встановлено, що захисник ОСОБА_5 просить призначити проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи через те, що експертом не висвітлено питання, чи могли ушкодження внаслідок одноразового удару тупим чи іншим предметом, чи не має це ушкодження давностних ознак, чи не є це ушкодження результатом анатомічної особливості будови селезінки та інших органів/частин тіла перелом давностних ознак, чи не є він результатом анатомічної особливості будови селезінки та інших частин тіла потерпілого та через те, що у висновку експерта взагалі відсутня дослідна частина, яка повинна містити докладний опис процесу дослідження і всіх виявлених при цьому фактичних даних з вказівкою методів та методик, що застосовувались, в тому числі і тих, що реєстрували ушкодження.

За таких умов, на думку суду, дане клопотання задоволенню не підлягає, оскільки не містить, у відповідності до ст. 332 КПК України, в собі відомостей передбачених ст. 242 КПК України, для з`ясування, яких саме обставин, що мають значення для цього кримінального провадження, необхідно спеціальні знання, оскільки саме до компетенції суду, а не експерта, належить питання оцінки доказів з точки зору їх належності та допустимості згідно положень ст. 94 КПК України, а саме за внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення з урахуванням того, що жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Тобто, у даному випадку стороною захисту сформовано клопотання без урахуванням положень ст.ст.242,332 КПК України, у зв`язку з чим воно, за своєю суттю є сумнівним, оскільки не має чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, а наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування, зокрема заявником не визначено підставу для проведення експертизи регламентовану ст.242 КПК України, не враховано те, що повторна - експертиза під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз) на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, а не з метою усунення певних сумнівів в учасників процесу, перевірки попередніх висновків експертів на дотримання законодавства при їх проведенні, тобто фактичної оцінки наявних у провадженні доказів.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 242, 332, 350, 369-372, 376 КПК України, Законом України « Про судову експертизу», Інструкцію «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 № 1950/5), суд, -

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення повторної (комісійної) судово-медичної експертизи для встановлення ступня тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих потерпілим ОСОБА_9 відмовити за відсутністю на те підстав.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий ОСОБА_1