Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області
Справа № 483/760/16-к
Провадження № 1-кс/483/21/2018
У Х В А Л А
Іменем України
12 лютого 2018 року м. Очаків

Слідчий суддя Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання голови фермерського господарства «Південь Агросвіт Очаков» ОСОБА_3 про встановлення процесуального строку досудового розслідування,
В С Т А Н О В И Л А :
Голова фермерського господарства «Південь Агросвіт Очаков» (далі ФГ «Південь Агросвіт Очаков») ОСОБА_3 звернувся до Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області з клопотанням про встановлення процесуального строку терміном в два місяці з моменту винесення ухвали суду для проведення слідчих та процесуальних дій необхідних та достатніх для закінчення досудового розслідування (в порядку ст. 114 КПК України) у кримінальному проваджені внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000409 від 22 квітня 2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України. Свої вимоги голова ФГ «Південь Агросвіт Очаков» обґрунтовує тим, що в рамках вказаного кримінального провадження відносно фермерського господарства було проведено ряд процесуальних дій, визначених КПК України, а саме: тимчасові доступи до документів, обшуки, документальні позапланові виїзні перевірки, однак після проходження майже 1 року 8 місяців після внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про підозру нікому не повідомлено. Також посилається на те, що внаслідок не закінченого досудового розслідування щодо посадових осіб ФГ «Південь Агросвіт Очаков» порушуються законні матеріальні інтереси господарства, оскільки контрагенти, комерційні пропозиції яких є найбільш вигідними для отримання прибутку господарством, відмовляються від будь-яких господарських правовідносин, мотивуючи свою позицію тим, що ділова репутація як надійного контрагента та добропорядного платника податків фермерського господарства не відповідає їх вимогам, а також з метою уникнення в майбутньому можливого кримінального переслідування.
Голова ФГ «Південь Агросвіт Очаков» ОСОБА_3 та слідчий в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином.
Дослідивши письмові докази, дійшла такого.
Як вбачається з наданих матеріалів, 22 квітня 2016 року до чергової частини Очаківського ВП ГУ Національної поліції в Миколаївській області надійшло повідомлення про те, що посадові особи ФГ «Південь Агросвіт Очаков» незаконно заволоділи та використали грошові кошти у вигляді сум ПДВ за 2015 рік отриманих на спеціальний рахунок підприємства.

22 квітня 2016 року за даним фактом внесено відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, кримінальне провадження №0000409.

На час розгляду даного клопотання досудове розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні триває, підозру жодній особі не пред`явлено.

Згідно ухвал слідчих суддів Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області в даному кримінальному провадженні 18 травня 2016 року, 07, 08, 22 липня 2016 року, 03, 18, 30 серпня 2016 року, 16 лютого 2017 року, 21 березня 2017 року та 16 травня 2017 року було проведено ряд процесуальних дій, визначених КПК України, а саме тимчасові доступи до документів, обшуки та документальні позапланові виїзні перевірки.
Крім того, постановою від 27 жовтня 2017 року слідчого слідчого відділу СУ ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні призначено судово-економічну експертизу.
Згідно з ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ч.1 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Згідно з ч. 6 ст. 28 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.
Відповідно до ч. 2 ст. 28 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження суд.
Відповідно до ст. 113 КПК України, процесуальні строки це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.
Згідно зі ст. 114 КПК України, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Положення цієї статті носять загальний характер і конкретизуються спеціальними нормами, якими встановлені повноваження кожного із зазначених суб`єктів стосовно встановлення процесуальних строків.
Відповідно до ч. 3 ст. 28 КПК України, критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.
Пункт 4 частини 2 статті 36 КПК України надає прокурору повноваження доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них. При цьому прокурор самостійно визначає строки їх проведення з урахуванням обставин відповідного кримінального провадження та доцільності невідкладного проведення слідчих (розшукових) або інших процесуальних дій.
Дискреційні повноваження слідчого судді з цього приводу розповсюджуються на визначення строків застосування запобіжних заходів, вчинення слідчих дій, дозвіл на проведення яких надається слідчим суддею, тощо. Так, наприклад, у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них слідчий суддя зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами (ч. 10 ст. 290 КПК).
Недотримання розумних строків слідчим під час досудового розслідування, на що посилається особа яка подала клопотання, оскаржується прокурору вищого рівня у порядку ст. 308 КПК України.
Частиною 3 вказаної статті передбачено, що службові особи, винні в недотриманні розумних строків, можуть бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.
Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Таким чином, слідчий суддя це суддя, уповноважений забезпечувати законність та обґрунтованість обмеження конституційних прав і свобод людини на досудовому провадженні у кримінальній справі, до компетенції якого належить прийняття рішення про застосування заходів кримінального процесуального примусу, проведення слідчих та інших процесуальних дій, що обмежують конституційні права людини, розгляд скарг на дії (бездіяльність) та рішення особи, яка провадить дізнання, слідчого і прокурора.
Основним призначенням слідчого судді є здійснення судового захисту прав і законних інтересів осіб, які беруть участь у кримінальному процесі, та забезпечення законності провадження у справі на досудових стадіях. Це зумовлює специфічний характер виконуваної ним кримінально-процесуальної функції, яка полягає у забезпеченні законності та обґрунтованості обмеження конституційних прав і свобод людини на досудовому провадженні у кримінальній справі.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Слідчий суддя вправі припинити тільки таку бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК). Цей перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Протилежне суперечило би принципу диспозитивності, згідно з яким слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які віднесені до його повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК). Слідчий суддя, суд не вправі перебирати на себе функції інших учасників кримінального провадження, зокрема функцію процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється прокурором.
Відповідно до положень п. 9-1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником.
Отже, рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування може бути оскаржено слідчому судді в порядку ст. 303 КПК України.
З огляду на викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість вимог поданого клопотання в зв`язку з чим не вбачає підстав для його задоволення.
Керуючись ст. ст. 2, 3, 9, 26, 28, 113, 114, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И Л А :
У задоволенні клопотання голови фермерського господарства «Південь Агросвіт Очаков» ОСОБА_3 про встановлення процесуального строку досудового розслідування відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя: