У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 листопада 2017 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисників: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянувши клопотання прокурора відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0003888 від 16.09.2017 року про продовження строку тримання під вартою підозрюваного:
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Тбілісі, Республіки Грузія, громадянин України, з вищою освітою, раніше не судимий, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України,

в с т а н о в и в:
До слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси, надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_8 про продовження тримання під вартою ОСОБА_4 , мотивуючи наступним.
Прокурор посилається на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що 15.09.2017 приблизно о 23.30 внаслідок порушення правил пожежної безпеки на території Комунального позашкільного навчального закладу «Одеський міський дитячий оздоровчо спортивний комплекс «Вікторія», розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Дача Ковалевського, 93, сталася пожежа, внаслідок якої вогнем було повністю знищено двоповерхову дерев`яну будівлю корпусу № 5. Після ліквідування пожежі, під уламками вказаного корпусу було виявлено тіла трьох загиблих дітей, а саме: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

За вказаним фактом 16.09.2017 СВ Київського ВП в м. Одесі ГУ НП

в Одеській області розпочато кримінальне провадження № 0003888 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

У порядку ст. 208 КПК України 16.09.2017 затримано директора КПНЗ «Одеський МДОСК «Вікторія» ОСОБА_4 та йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, оскільки згідно припису № 73 від 23.06.2017 Київського районного відділу ГУ ДСНС України в Одеській області «Про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту та пожежної безпеки», провідним інспектором служби цивільного захисту ОСОБА_12 було проведено перевірку території, будівель, підсобних та побутових приміщень Комунального позашкільного навчального закладу «Одеський міський дитячий оздоровчо спортивний комплекс «Вікторія», розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Дача Ковалевського, 93, під час вищезазначеної перевірки були виявлені відповідні порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту та пожежної безпеки, які ОСОБА_4 повинен був усунути. Однак останній будучі ознайомленим з вказаним приписом, не здійснив відповідних заходів щодо їх усунення.

Слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси 18.09.2017 підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у - тримання під вартою.

Ухвалою апеляційного суду Одеської області від 06.10.2017 залишено без задоволення апеляційну скаргу захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , діючих в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 щодо скасування обраного запобіжного заходу та звільнення підозрюваного з-під варти.

У порядку ст. 208 КПК України 16.09.2017 затримано відповідальну за пожежну безпеку на території КПНЗ «Одеський МДОСК «Вікторія» ОСОБА_13 та 17.09.2017 останній повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

Слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси 18.09.2017 підозрюваній ОСОБА_13 обрано запобіжний захід - тримання під вартою.

Ухвалою апеляційного суду Одеської області 28.09.2017 відносно підозрюваної ОСОБА_13 змінено запобіжний захід з тримання під вартою на передачу на поруки Народним депутатам України Наєму Мустафі-Масі та ОСОБА_14 .

Прокуратурою Одеської області 19.09.2017 подальше розслідування кримінального провадження доручено слідчому управлінню ГУ НП в Одеській області.

Заступником прокурора Одеської області ОСОБА_15 від 10.11.2017 продовжено строк досудового розслідування до 4-х місяців, тобто до 16.01.2018 року.

Прокурор вважав за необхідне продовжити строк тримання під вартою, оскільки наявні відповідні ризики, що підозрюваний буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки.

Захисники ОСОБА_16 та ОСОБА_17 заперечили проти продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , посилаючись на погіршення його стану здоров`я, заявили клопотання про передачу на поруки підозрюваного депутатам Одеської обласної ради, надали документи, які підтверджують, що останній є інвалідом ІІ групи та переніс операцію на серці.

Захисник ОСОБА_18 висловив думку про необхідність звільнення останнього з-під варти.

Підозрюваний заперечив проти продовження тримання під вартою, підтримав думку захисників.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін та дослідивши надані матеріали прийшов до висновку про наступне.

Так, ОСОБА_4 органом досудового розслідування обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, що згідно з ч. 4 ст. 12 КК України, є тяжким злочином.
Обґрунтованість підозри, на даній стадії досудового розслідування, підтверджується також долученими до матеріалів клопотання висновком експерта №1113-3057/2017, висновком експерта №1112-3048/2017, висновком експерта №1111-3047/2017, в тому числі копією припису №73 про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.
Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 було забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та уникнення ризиків щодо можливості переховування підозрюваного від органу досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на свідків чи потерпілих, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей і документів, які мають істотне значення для встановлення кримінального правопорушення, а також запобігання вчиненню іншого кримінального правопорушення, що було перевірено та встановлено апеляційною інстанцією.
На даний час, обставини кримінального провадження істотно не змінились, тобто досі тривають слідчі (розшукові) дії спрямовані на встановлення об`єктивної істини по справі, проводяться експертизи із питань, що мають ключове значення для провадження в цілому, свідки не були допитані в порядку ст.225 КПК України, що, на думку слідчого судді, свідчить про наявність перелічених ризиків.
При цьому гідно з ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, в якій зазначено порядок розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Відповідно до ч. 7 вказаної статті до підозрюваного, у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених цією главою.
В ч.ч.2, 4 статті 183 КПК України вказано, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
У відповідності до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного, наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; та інші обставини.
Крім цього, згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 7 КПК України, до загальних засад кримінального провадження, в тому числі відносяться засади верховенства права, законності та поваги до людської гідності.
Як вбачається із розділу 2.2 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ Про судову практику застосування судами першої та апеляційної інстанцій процесуального законодавства щодо обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (далі Узагальнення), Суду при розгляді відповідного клопотання про продовження тримання під вартою слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою (зокрема, йдеться про застосування застави), у багатьох випадках навіть не розглядалася.

Таким чином, всесторонньо аналізуючи наведені вище норми права, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу, він повинен керуватися вимогами Закону, передбаченими для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу. При цьому, здійснюючи функції судового контролю, слідчий суддя повинен бути більш уважним щодо перевірки підстав тримання під вартою, обгрунтованості ризиків, а також неможливості застосування більш м"якого запобіжного заходу. Також, не визначення розміру застави у провадження щодо злочинів, які спричинили загибель людини є тільки правом слідчого судді, а тому при реалізації своїх дискреційних повноважень слідчий суддя може прийти до обгрунтованого висновку про можливість визначення розміру застави, якщо цього потребують обставини справи.

При цьому, в Узагальненні вказано, що врахування стану здоров`я обвинуваченого при вирішенні питання про обрання, продовження або зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має важливе значення для забезпечення гарантування права особи на свободу і права на життя. Питання щодо неможливості застосування тримання під вартою до обвинуваченого за медичним критерієм досить часто є підставою для зміни запобіжного заходу. Проте наявність різноманітних захворювань має бути належним чином підтверджена медичною документацією.

Слід звернути увагу і на практику ЄСПЛ з цього питання. Так, однією із підстав порушення п. 1 ст. 5 Конвенції у справі «Барило проти України» (рішення ЄСПЛ від 16.05.2013) стало те, що у заявниці було наявне тяжке захворювання (третя група інвалідності), у зв`язку з чим вона потребувала спеціального лікування, дієти і постійного медичного нагляду.

Із наданих стороною захисту документів, тому числі з листу ДУ Одеської установи виконання покарань №21 вбачається, що ОСОБА_4 з 13.10.2017 року по момент складення листа знаходиться у медико-санітарній частині установи на стаціонарному лікуванні. Також до підозрюваного тричі викликались бригади швидкої допомоги у зв`язку із нестабільним (кризовим) проходженням артеріальної гіпертонії на фоні перенесеного інфаркту Міокарда. В результаті обстежень встановлено діагноз: ІХС: стабільна стенокардія ФК ІІІ, постінфарктний кардіосклероз, стенозіруючий коронарний атеросклероз, стан після імплантації 1 станду ПТМШГ. В умовах медико-санітарно частини УПВ, відсутні можливості надання спеціалізованої кардіологічної допомоги, якої потребує підозрюваний.

Із листа Одеського національного медичного університету від 26.10.2017 року, вбачається, що ОСОБА_4 в період з 2012 року по 2017 рік сім раз знаходився на стаціонарному лікуванні в кардіологічних відділеннях.

Також ОСОБА_4 є інвалідом ІІ групи загального захворювання, що підтверджується довідкою до акту огляду медико-соціальної-експертної комісії №297583 від 07.03.2017 року.

Згідно з листом клініки Святої Катерини від 16.10.2017 року, 11.07.2011 року ОСОБА_4 було виконано балонну коронарну ангіопластику з імплантацією одного стента.

У ОСОБА_4 також наявна родина, тобто стійкі соціальні зв`язки, виключно позитивно характеризується за місцем роботи та як член громадської організації Одеська Вірменська Громада, при цьому ОСОБА_4 нагороджено почесною відзнакою Одеського міського голови Подяка від 15.01.2010 року, також нагороджений Міністерством освіти і науки України знаком Відмінник освіти України,

Двоє депутатів Одеської обласної ради VII скликання ОСОБА_19 та ОСОБА_20 а також ГО Одеська Вірменська Громада виявили своє бажання стати поручителями підозрюваного, однак з урахуванням на значний суспільний резонанс справи, та враховуючи той факт, що поручителями іншої підозрюваної в даному провадженні виступають двоє народних депутатів України, які викликають особливу довіру, слідчий суддя вважає, не достатнім застосування саме такого запобіжного заходу, однак показання вказаних осіб, слідчим суддею враховано у рамках ст. 178 КПК України.

Вказані обставини на думку слідчого судді, є достатніми для прийняття рішення про можливість визначення застави в даному кримінальному провадженні

При цьому, в умовах Євроінтеграції, важливим є факт застосування та дотримання норм викладених в міжнародних актах, спрямованих на удосконалення системи правосуддя. З урахуванням великої кількості Пілотних рішень Європейського суду з прав людини та основоположних свобод, де констатовано порушення Україною зобов`язань, щодо дотримання прав на свободу та особисту недоторканність, а також заборону катування, слідчий суддя вважає, що саме можливість внесення застави в рамках тримання під вартою є достатнім та доцільним запобіжним заходом, оскільки у разі і?і? застосування не порушується право особи на життя та здоров`я, що є наи?більш цінним для неі?, що також закріплено в ст. З Конституціі? Украі?ни.
Згідно із роз`ясненнями Комітету з прав людини Організаціі? Об`єднаних Націи?, національна правова система, яка передбачає як альтернативу утриманню під вартою до суду лише звільнення під контроль і не передбачає звільнення під заставу, не відповідає вимогам статті 9(3) Пакту про громадянські та політичні права, згідно з якою утримання під вартою осіб, які чекають судового розгляду, не повинно бути загальним правилом, але звільнення може ставитись у залежність від представлення гарантіи? явки до суду, на судовии? розгляд у будь-якіи? и?ого стадіі?, і, у випадку необхідності, явки для виконання вироку
Аналогічні вимоги містить і ст. 5 Європеи?ськоі? Конвенціі? щодо захисту прав людини та основних свобод, яка передбачила, що можливість звільнення до суду утримуваних під вартою осіб, «буде залежати від поданих гарантіи? явки до суду». Там держава не протиставляє себе особі, яка оступилась, а створює умови, щоб співпрацювати з людиною і спонукати і?і? до виправлення.
«Мінімальні стандартні правила ООН по відношенню до заходів, не пов`язаних з позбавленням волі (Токіи?ські правила)», які містяться в Резолюціі? 45/110 Генеральноі? Асамблеі? від 14 грудня 1990 року, дотримання яких Украі?на прагне в складі Ради Європи, направлені на покращення умов утримання всіх ув`язнених, і рекомендують, щоб утримання під вартою обиралось лише в тому випадку, коли не можуть застосовуватись заходи, не зв`язані з утриманням під вартою, наприклад, звільнення під заставу».
Запобіжний захід в будь-якому випадку впливає перш за все на поведінку підозрюваного та виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, та запобіжний захід не повинен підміняти собою покарання за вчинення злочину, адже вирішення таких питань є завданням більш пізніх етапів кримінального провадження. На підставі вище викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обгрунтованим та підлягає задоволенню, при цьому реалізовуючи свої повноваження, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у межах вказаних в п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.
Керуючись ст. ст. 3, 7, 9, 11, 177-178, 182-183, 194, 199, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0003888 від 16.09.2017 року про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 - задовольнити.
Строк тримання під вартою ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , продовжити на 60 (шістдесят) днів, тобто до 12.01.2018 року.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 (вісімдесят) розмірів мінімальної заробітної плати, а саме: 128 000 (сто двадцять вісім тисяч) гривень.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого; справа № 522/17663/17 провадження по справі № 1-КП/522/21861/17.
Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1.) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду по першому виклику;
2.) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;
3.) не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
У задоволенні клопотання захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу на особисту поруку - відмовити.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1
14.11.2017