Справа № 592/2179/18
Провадження № 1-кс/592/959/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 березня 2018 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Сумського РВП ГУНП у Сумській області ОСОБА_4 про арешт майна по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000105 від 13.02.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 301 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого, погоджене з прокурором про накладення арешту на майно, яке мотивується тим, що 12 лютого 2018 року до чергової частини Сумського РВП ГУНП в Сумській області надійшов рапорт оперуповноваженого БЗПТЛ ОСОБА_5 про те, що під час моніторингу соціальної мережі інтернет, а саме сайту знайомств «meendo.net» виявлено гр. ОСОБА_6 , котрий проживає в Сумському районі Сумської області, який перебуваючи за місцем свого мешкання, використав обліковий запис « ОСОБА_7 », та на вищезазначеному Інтернет ресурсі розмістив 5 фото зображень, які містять ознаки порнографічного характеру.

13.02.2018р. слідчим Сумського РВП ГУНП в Сумській області лейтенантом поліції ОСОБА_8 внесено відомості до ЄРДР за №0000105 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.301 КК України.

До вчинення вищевказаного злочину причетний ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , який 01.03.2018р. добровільно видав належний йому мобільний телефон сріблястого кольору «IPhone» IMEI НОМЕР_1 .

При цьому гр. ОСОБА_10 пояснив, що за допомогою даного телефону здійснює вихід до соціальних мереж. Зокрема використовуючи обліковий запис Fransuall234567890 заходив до сайту знайомств www.meendo.net, де розміщував зображення чоловічого статевого члену.

На теперішній час є всі підстави вважати, що вилучений мобільний телефон сріблястого кольору «IPhone» IMEI НОМЕР_1 , є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберіг на собі сліди вчиненого правопорушення, а отже, являється речовим доказом в даному кримінальному провадженні. Та в подальшому по вилученому телефону необхідно зробити судову комп`ютерно-технічну експертизу. Тому просить накласти арешт на вказаний телефон.

У судовому засіданні слідчий підтримала клопотання у повному обсязі, додавши, що телефон потрібен для проведення експертизи з метою виявлення можливих видалених відомостей, які можуть бути визнані доказами по справі, як і сам мобільний телефон.

Заслухавши думку слідчого, вивчивши клопотання та додані матеріали, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України. Частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно ч. ч. 1 3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання є обґрунтованим, так як слідчим доведено, що майно, а саме, вказаний телефон може бути доказом злочину та є можливість його використання у кримінальному провадженні.
Керуючись ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Сумського РВП ГУНП у Сумській області ОСОБА_4 задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон сріблястого кольору «IPhone» ІМЕІ НОМЕР_1 , поміщено до пакету НДЕКЦ №3518459, з підписами понятих та пояснювальною запискою, який був вилучений 01.03.2018р., належний ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Згідно з ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Суддя ОСОБА_1