н/п 1-кс/640/689/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" січня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

ОСОБА_4 , будучи посадовою особою - директором ПП «Науково- виробнича фірма «Юнітек», використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, діючи з корисливих спонукань з метою заволодіння чужим майном, надала вказівку підлеглим співробітникам на збирання врожаю соняшника 2017 року, власником якого є ФГ «Скарбниця», вирощеного останнім на полях 1,13,20,21 контурів Григорівської сільської ради Барвінківського району Харківської області.
В період з 21.09.2017 року по 25.09.2017 року за незаконною вказівкою ОСОБА_4 співробітниками ПП «Науково-виробнича фірма «Юнітек» було відкрито викрадено врожай з посівів соняшника 2017 року у кількості, відповідно до висновку судово-економічної експертизи від 09.01.2018 року 447,48 тон, вирощеного ФГ «Скарбниця» на полях загальною площею 226 га, розташованих в межах 1,13,20,21 контурів Григорівської сільської ради Барвінківського району Харківської області, спричинивши останньому майнову шкоду у розмірі 4 491 535,75 грн.
Іншу частину викраденого врожаю соняшнику ПП «Науково-виробнича фірма «Юнітек» реалізувало невстановленим особам.
Отже, викрадений у ФГ «Скарбниця» представниками ПП «Науково-виробнича фірма «Юнітек» врожай соняшника у кількості 289,14 тон, та переданий на зберігання ТОВ «Барвінкове- Агро», відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Крім того, кримінальним правопорушенням, передбаченим ч. 4 ст. 191 КК України , вчиненими директором ПП «Науково-виробнича фірма «Юнітек» ОСОБА_4 , під час виконання нею своїх трудових (службових) обов`язків, ФГ «Скарбниця» завдано збитків в розмірі 4 491 535,75 грн. (226 га * 19.8 ц/га/ 10 * (8364.5 грн./тонну+ 1 672.9 грн/тонну), де 226 га - це загальна площа земельних ділянок, які перебувають в оренді ФГ «Скарбниця» з яких ПП «Науково-виробнича фірма «Юнітек`зібрало врожай, 19.8 ц/га - врожайність соняшнику по сільгосппідприємствах Барвінківського району Харківської області, 8364.5 грн/тонна-ринкова вартість насіння сонящнику, 1 672.9 грн/тону-ПДВ).
Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Враховуючи зазначену мету арешту майна, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, має бути співмірною з розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
З огляду на наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза приховування цього майна, розгляд даного клопотання, як зазначає представник цивільного позивача, необхідно проводити без повідомлення власника майна ПП «Науково-виробнича фірма «Юнітек» та його представника, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна.
У судове засідання представник цивільного позивача ОСОБА_3 не з`явився, надав суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без його участі, підтримуючи його в повному обсязі. Неприбуття представника цивільного позивача у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Представник ПП «Науково-виробнича фірма «Юнітек», власника майна, у судове засідання не викликався, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 3 ст. 171 КПК України у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки представником цивільного позивача доведено наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 191КК України, а тому з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільного позову), запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, втрати, знищення, використання, пересування, передачі, відчуження майна, а саме: соняшнику у кількості 289,14 тон, переданого ПП «Науково-виробнича фірма «Юнітек» на зберігання ТОВ «Барвінкове-Агро», та враховуючи, що вказане майно є предметом кримінального правопорушення і може бути використано у кримінальному провадженні в якості речових доказів, може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, а також з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (заявленого цивільного позову), вважає за доцільне накласти на нього арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1