Справа № 755/737/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 січня 2018 року слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0000335 від 10 січня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, -
В С Т А Н О В И В :
12 січня 2018 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на приміщення центральної районної бібліотеки ім. П Тичини, розташованої в м. Києві по вул. А. Шептицького, 24 шляхом заборони користування вказаним майном, а саме проведення будівельних робіт.

З наданих в обґрунтування клопотання матеріалів вбачається, що в провадженні слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000335 від 10.01.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що за результатами проведення відкритих торгів між Управлінням культури, туризму та охорони культурної спадщини Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації (замовник робіт, ) TOB та «БК КБР» (виконавець робіт, ) укладено договір № 172 від 04.09.2017 р. на проведення капітального ремонту центральної районної бібліотеки ім. П Тичини, м. Київ, вул. А. Шептицького, 24 (ДК 021:20-7 Капітальний ремонт і реставрація)

Відповідно до п. 1.3 договору склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання Підрядника, визначаються відповідно до проектно-кошторисної документації (додаток № 7 до договору), дефектного акту (додаток № 1 до договору), локального кошторису (додаток до № 4 до договору) та підсумкової відомості ресурсів.

Загальна вартість робіт визначена вказаним договором складає 3 134 999 грн. Крім цього, вказаним договором встановлений граничний строк виконання робіт до 30.11.2017 року (п. 3.1 договору).

Враховуючи висновки експертного звіту щодо розгляду кошторисної частини проектної документації за робочим проектом «капітального ремонту центральної районної бібліотеки ім. П Тичини, м. Київ, вул. А. Шептицького, 24» від 03.11.2017 № 00-1703-17/КД була укладена додаткова угода № 3 до договору підряду № 172 від 04 вересня 2017 року, згідно якої сторони прийшли до згоди п. 3.1 договору та викласти його в наступній редакції: «Договірна ціна робіт визначається на основі твердого кошторису, що є невід`ємною частиною Договору, ціна визначена в кошторисі є твердою і складає 2 499 642,71 грн.»

В подальшому, згідно рішення тендерного комітету було вирішено збільшити видатки на капітальний ремонт центральної районної бібліотеки ім. П Тичини, м. Київ, вул. А. Шептицького, 24 до 3 630 486 грн., при цьому процедуру проведення закупівлі визначену Законом України вирішено не проводити, у зв`язку із чим тендерним комітетом вирішено провести переговорну процедуру закупівлі будівельних робіт на суму 1 130 749,12 грн. з «БК КБР».

На підставі зазначеного рішення тендерного комітету між Управлінням культури, туризму та охорони культурної спадщини Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації (замовник робіт, ) TOB та «БК КБР» (виконавець робіт, ) укладено договір № 230 від 22.12.2017 р. на проведення капітального ремонту центральної районної бібліотеки ім. П Тичини, м. Київ, вул. А. Шептицького, 24 (ДК 021:20-7 Капітальний ремонт і реставрація)

Відповідно до п. 1.3 договору склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання Підрядника, визначаються відповідно до проектно-кошторисної документації (додаток № 7 до договору), дефектного акту (додаток № 1 до договору), локального кошторису (додаток до № 4 до договору) та підсумкової відомості ресурсів.

Загальна вартість робіт визначена вказаним договором складає 1 130 749, 12 грн. Крім цього, вказаним договором встановлений граничний строк виконання робіт до 31.12.2017 року (п. 3.1 договору).

Крім цього, між Управлінням культури, туризму та охорони культурної спадщини Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації (замовник робіт, ) та TOB «Кернер» (виконавець робіт, ) було укладено договір № 235 на поставку товару (меблі) для центральної районної бібліотеки ім. П Тичини, м. Київ, вул. А. Шептицького, 24.

Загальна вартість робіт визначена вказаним договором складає 1 047 683 грн. Вказаним договором встановлений граничний строк виконання робіт до 31.12.2017 року.

Згідно даних єдиного веб-порталу використання публічних коштів e-data.gov.ua, замовником за виконання робіт вказаних у договорі № 172 від 04.09.2017, на підставі рахунків, довідок № 2 КБ-3, довідок № 1 КБ-3, були сплачені кошти в загальному розмірі 2 499 344, 4 грн.

Згідно даних єдиного веб-порталу використання публічних коштів e-data.gov.ua, замовником за виконання робіт вказаних у договорі № 230 від 22.12.2017, на підставі рахунків, довідок № 2 КБ-3, довідок № 1 КБ-3, були сплачені кошти в загальному розмірі 1 130 749, 1грн.

Згідно даних єдиного веб-порталу використання публічних коштів e-data.gov.ua, замовником за виконання робіт вказаних у договорі № 235 від 13.12.2017, сплачені кошти в загальному розмірі 1 047 683 грн.

Разом з тим, під час огляду будівлі та приміщень центральної районної бібліотеки ім. П Тичини, м. Київ, вул. А. Шептицького, 24 встановлено, що не зважаючи на підписання актів виконаних робіт, що є підтвердженням фактичного виконання обсягу робіт визначених договором, роботи з капітального ремонту тривають.

Крім цього, встановлено що меблі визначені умовами договором № 235 фактично не поставлені.

Відповідно до статті 882 Цивільного кодексу України замовник, який попередньо прийняв окремі етапи робіт, несе ризик їх знищення або пошкодження не з вини підрядника, у тому числі й у випадках, коли договором будівельного підряду передбачено виконання робіт на ризик підрядника. Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами. Спільним наказом Держкомстату України і Держбуду України від 21.06.2002 р. N 237/5 встановлені типові форми документів, необхідні для передання-прийняття робіт, а саме 1) "Акт приймання виконаних підрядних робіт" (ф. N КБ-2в); 2) "Довідка про вартість виконаних підрядних робіт" (ф. N КБ-3). В актах, міститься інформація про вартість виконаних будівельно-монтажних робіт, зданих замовнику, а також про витрати, пов`язані з виконанням цього обсягу робіт. У довідці визначається вартість таких робіт. На підставі зазначених документів замовник робить розрахунки за виконаний підрядником обсяг робіт.

Згідно роз`яснень Державного комітету України по будівництву й архітектурі (лист від 08.07.2004 р. N 8/8-719) зазначені типові форми поширюються на будівельні підприємства і будівельні структурні підрозділи підприємств усіх видів економічної діяльності, незалежно від форми власності, які виконують будівельні і монтажні роботи; роботи з капітального і поточного ремонту будинків і споруджень; інші підрядні роботи незалежно від форм власності даного підприємства і джерел фінансування цих робіт.

З моменту підписання акта приймання виконаних робіт (об`єкта будівництва або результату інших будівельних робіт) у замовника виникає право власності на такий об`єкт або результат інших будівельних робіт.

Таким чином, є всі підстави вжати з боку службових осіб замовника та виконавця вищезазначених робіт вбачаються ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Постановою органу досудового розслідування від 11.01.2017 по кримінальному провадженню приміщення центральної районної бібліотеки ім. П Тичини розташованої в м. Києві по вул. А. Шептицького, 24 визнане речовим доказом.
Метою арешту вищевказаного нерухомого майна є збереження речових доказів та належне проведення оціночно - будівельної експертизи.
Враховуючи, що існують обставини, які підтверджують, що не застування арешту на вищезазначені об`єкти нерухомого майна може призвести до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення речових доказів по кримінальному провадженню, а також їх незаконного відчуження, з метою проведення судової оціночно-будівельної та економічної експертиз.
Вивчивши надані в обґрунтування клопотання матеріали, з метою забезпечення даного арешту, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, розгляд клопотання проводиться без повідомлення та участі власників майна.
Вислухавши думку слідчого, який підтримав клопотання, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Так, статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Крім того, у справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.) ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто містить правові підстави для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та є пропорційним, тобто відповідає тяжкості правопорушення і не становить особистий і надмірний тягар для володільця майна.

Так, на думку слідчого судді, слідчим доведено правову підставу для арешту майна, надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, дослідивши надані до клопотання матеріали, враховуючи, відповідно до вимог ст. 173 КПК України, наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191 КК України, наявність даних про належність майна, на яке слідчий просить накласти арешт, арешт зазначеного майна у вигляді приміщення центральної районної бібліотеки ім.. П.Тичини, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. А.Шептицького, буд. 24, шляхом заборони користування вказаним майном, а саме проведення будівельних робіт, є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.
Слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та заснованим на законі. Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, ст.175, ст.309, 372, ст.392, ст.532 КПК України,
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на приміщення центральної районної бібліотеки ім. П Тичини розташованої в м. Києві по вул. А. Шептицького, 24 шляхом заборони користування вказаним майном, а саме проведення будівельних робіт.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Арешт може бути скасовано відповідно до ст. 174 КПК України.
Слідчий суддя ОСОБА_1