справа №176/2312/17
провадження №1-кс/176/206/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 грудня 2017 року Слідчий суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Жовті Води Дніпропетровської області клопотання ст. слідчого Жовтоводського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, відомості про злочин в якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.11.2017 року за №0001146, у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жовті Води Дніпропетровської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

за участю учасників кримінального процесу: прокурора в кримінальному провадженні ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника за дорученням про надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

З матеріалів клопотання витікає, що ОСОБА_4 30.11.2017 року приблизно о 08 год. 30 хв. разом зі своїм знайомим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходили біля розподільчого пункту № 14 та в останніх виник спільний корисливий умисел направлений на викрадення будь якого чужого майна. Реалізуючи вказаний умисел ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_7 вирішили незаконно проникнути до приміщення розподільчого пункту № 14, який належить ПрАТ «ПЕЕМ «Центральна, енергетична компанія» Жовтоводські розподільчі електричні мережі, який розташований за адресою вул. Франко б.56-а, та викрасти будь яке обладнання чи устаткування з кольорового металу, яке знаходиться в середині приміщення РП-14.

Реалізуючи свій спільний злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, а саме обладнання чи устаткування з кольорового металу, яке знаходиться в середині приміщення РП-14 ПрАТ «ПЕЕМ «Центральна енергетична компанія» Жовтоводські розподільчі електричні мережі, поєднане з проникненням до приміщення, діючи з корисливих мотивів, з метою наживи, не розподіляючи між собою злочинні ролі ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 відразу ж, тобто 30.11.2017 року приблизно о 08 год. 40 хв., підійшли до приміщення розподільчого пункту. Після чого, переконавшись в тому, що за їх злочинними діями ніхто не спостерігає та не контролює, за допомогою викрутки, яку ОСОБА_4 приніс із собою, відчинили металеві двері та проникли до вказаного приміщення.

Одразу після цього, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, 30.11.2017 року приблизно о 08 годині 40 хвилин ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 демонтували роз`єднувач РВФЗ-6/630, який знаходився в резервній комірці розподільчого пункту № 14, з метою його подальшого викрадення. Однак, не довели свій спільний злочинний умисел до кінця та не змогли розпорядитись викраденим майном, а саме роз`єднувачем РВФЗ-6/630 вартістю 3395 грн. 00 коп. з причин, які не залежали від їх волі, оскільки в цей же час до приміщення розподільчого пункту № 14 який належить ПрАТ «ПЕЕМ «Центральна енергетична компанія» Жовтоводські розподільчі електричні мережі, який розташований за адресою вул. Франко б.56-а, зайшли працівники ПрАТ «ПЕЕМ «Центральна енергетична компанія» Жовтоводські розподільчі електричні мережі, які й застали ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 .
Оскільки під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених ст. 177 ч. 1 КПК України, зокрема можливість підозрюваним переховуватися від органів досудового слідства та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, то слідчим в справжньому клопотанні ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по цих матеріалах, заслухавши думку прокурора, суд приходить до наступного.

Суд приходить до висновку, що клопотання ст. слідчого Жовтоводського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляд тримання під вартою не відповідає вимогам ст. 184 КПК України, оскільки його копія з доданими матеріалами лишилась не вручена особі, відносно якої ставиться питання про обрання запобіжного заходу у вигляд тримання під вартою - ОСОБА_4 в присутності його захисника, як того вимагають приписи закону.
Як убачається з протоколу затримання особи ОСОБА_4 є затриманий як підозрюваний у вчиненні злочину 30.11.2017 року о 18 год 20 хв, та з цього часу відповідно до вимог ч. 1 ст. 42 КПК України має статус підозрюваного.

Цим протоколом підтверджується що останньому з дотримання вимог були роз`ясненні права та обов`язки, серед яких має право на першу вимогу мати захисника та побачення з ним до першого допиту.

Згідно долученої заяви від 01.12.2017 року ОСОБА_4 скористався своїм правом та завив про забезпечення його захисником.

В той час судовому засіданні ОСОБА_4 пояснив та підтвердив, що вранці між 8-ю та 9-ю годинами 30.11.2017 року був затриманий біля розподільчого пункту № 14, що розташований за адресою вул. Франко б.56-а, трьома невідомими чоловіками, які вказали що є працівниками РЕМ, які одразу викликали поліцію, приблизно через 30 хвилин приїхав наряд поліції, його посадили до поліцейського авто та доправили у відділок, після чого там у відділку у першій половині дня склади усі документи та пропонували йому підписувати, захисник при цьому присутній не був. Йому не було зрозуміло які документи та про що він підписує, з самого початку затримання біля розподільчого пункту він наполягав щоб його забезпечили захисником, але захисником забезпечений він не був та всі процесуальні дії з початку затримання вчинялись за відсутності захисника

Згідно долучених до клопотання протоколів допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , то окремо при допиту у якості свідка кожен з них вказав на однакові обставини, що ними спільно на місці приблизно біля 8 години 40 хвилин 30.11.2017 року був затриманий ОСОБА_4 , який був з іншим чоловіком, після чого викликали та передали його працівникам поліції.
Як витікає з протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, то в цьому протоколі зазначено ОСОБА_4 затриманий як особа, яку застали під час вчинення або замаху на вчинення злочину, 30.11.2017 року о 18 год 20 хв, а не о 8 год 40 хв цього дня. При цьому в протоколі зазначе, що Дніпропетровському регіональному центру про надання безоплатної вторинної правової допомоги повідомлення про затримання ОСОБА_4 , але після цього адвокат не прибув.

Як убачається повідомлення про підозру ОСОБА_4 було вручено 01.12.2017 року о 12 годині 00 хвилин та при цьому в цей день і той же час о 12 год 00 хв роз`яснені права та обов`язки підозрюваного, ці процесуальні дії вчинені більш ніж за добу після фактичного затримання та за відсутності захисника

Згідно відмітки в клопотанні про обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 у якості підозрюваного, то його копія з додатками останньому була вручена 01.12.2017 року о 13 год 00 хв., відмітка про вручення копії клопотання з додатками захиснику відсутня.

Згідно доручення Регіонального центру для надання безоплатної вторинної правової допомоги таке доручення для здійснення захисту та представництва інтересів ОСОБА_4 отримав адвокат ОСОБА_6 та мав прибути 01.12.2017 року лише о 15 годині 30 хвилин, що підтверджує те, що підозра ОСОБА_4 після призначення останньому захисника, які і клопотання про обрання останньому у якості підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою були вручені до прибуття захисника та за його відсутності.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 підтвердив обставини що доручення отримав про прибуття 01.12.2017 року о 15 год. 30 хв, отримав електронною поштою приблизно о 15 год 10 хв. та раніше не міг прибути та не був присутній як при врученні підозри його підзахисному, так і при врученні копій клопотання про обрання запобіжного заходу, відмітку свій особистий розпис в примірнику про вручення підозри його підзахисному він розписався вже в приміщенні суду, коли йому запропонували, під час бесіди з підзахисним перед початком судового засідання, при цьому він дату та час не ставив.

Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів.

Відповідно з вимогами ст. 184 ч. 3 КПК України до клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу, яке подається до місцевого суду, в обов`язковому порядку додається підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.
Ст. 42 КПК України встановлені права та обов`язки підозрюваної особи, серед яких підозрюваний, обвинувачений мас право на першу вимогу мати захисника і побачення з ним до першого допиту з дотриманням умов, що забезпечують конфіденційність спілкування, а також після першого допиту - мати такі побачення без обмеження їх кількості й тривалості; на участь захисника у проведенні допиту та інших процесуальних дій; на відмову від захисника в будь-який момент кримінального провадження; на отримання правової допомоги захисника за рахунок держави у випадках, передбачених цим Кодексом та/або законом, що регулює надання безоплатної правової допомоги, в тому числі у зв`язку з відсутністю коштів на її оплату.
Таким чином, з матеріалів судової справи, на підставі яких було розглянуто клопотання, вбачається, що слідчому судді були надані суперечливі матеріали кримінального провадження, які одночасно не однаково, суперечливо вказують про фактичне затримання особи, яка підозрюється у замаху на вчинення злочину, про те, що підозра була вручена належним чином своєчасно та в присутності захисника, що при врученні копії клопотання з додатками учасникам процесу на даній стадії підстави участі захисника були відсутні.

Встановлені вище обставини унеможливлюють розгляд клопотання, оскільки таке не відповідає вимогам закону, його формі та змісту, що передбачені та встановлені ст. 184 КПК України, не можуть бути усунені в судовому засіданні.

Оскільки у відповідності до положень ст. 186 КПК України клопотання про застосування або заміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше семі десяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі.

При цьому підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду в обов`язковому порядку має бути надана копія клопотання з відповідними доданими матеріалами.

Для суду процесуальним законом встановлені межі розгляду клопотання, а обов`язок саме вручення копій клопотання з додатками особі, щодо якої ставиться питання про обрання запобіжного заходу, його захиснику, не покладений, такий обов`язок покладений на слідчого та прокурора.

На стадії судового розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу особі слідчий суддя, суд зобов`язаний вжити необхідних заходів для забезпечення захисником підозрюваного, обвинуваченого, якщо останній заявив клопотання про залучення захисника, якщо участь захисника є обов`язковою або якщо слідчий суддя, суд вирішить, що обставини кримінального провадження вимагають участі захисника. За клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя, суд має право заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.
Суд не вправі надавати роз`яснення в судовому засіданні учасникам процесу щодо невідповідності клопотання про обрання особі запобіжного заходу вимогам закону та надавати час в межах розгляду клопотання на їх усунення.

Слідчий, здійснюючи свої повноваження на досудовому розслідуванні відповідно до вимог КПК України є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання до якої осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Слідчий суддя не вповноважений давати вказівки слідчому чи прокурору про проведення певних процесуальних дій на стадії досудового розслідування, яких саме дій, коли та яким чином проводити допит, вручати підозру та інші процесуальні документи, адже це буде розцінюватися як втручання у діяльність слідчого.

Таким чином, обставини, що є встановлені, суттєво порушують право підозрюваного на захист та в свою чергу унеможливлюють розгляд клопотання по суті.

У відповідності до положень ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, у тому числі під час і на підставі законного арешту або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення.

За таких обставин, виходячи та керуючись загальними засадами кримінального судочинства в частині законності, рівності, дизпозитивності сторін та права на доступ до правосуддя, що визначені ст. 7 КПК України, убачаються підстави справжнє клопотання залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 7, 176, 183, 184, 194, 309 Кримінального процесуального кодексу України, -
У Х В А Л И В :

Клопотання ст. слідчого Жовтоводського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, відомості про злочин в якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.11.2017 року за №0001146, у відношенні ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без розгляду

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1