Справа № 468/157/18-к
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА
23.02.2018 року слідчий суддя Баштанського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , скаржника ОСОБА_4 , розглянувши скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 22.01.2018 року,
До Баштанського районного суду Миколаївської області надійшла скарга ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 22.01.2018 року.
Зі скарги та долучених матеріалів слідує, що 22.01.2018 року ОСОБА_4 подав до Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області заяву про кримінальне правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ст. 367 ч. 1 КК України, за фактом службової недбалості начальника Баштанського ВП ОСОБА_5 , який не виконує свої службові обов`язки. До адресованої прокурору заяви про злочин на її підтвердження скаржник долучив письмові документи на 8 аркушах.
Листом від 23.01.2018 року прокуратурою скаржнику було повідомлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань прокурором вказана вище заява про вчинення злочину не була внесена.
В зв`язку з цим скаржник просив зобов`язати прокурора Баштанської місцевої прокуратури внести відомості про вказане в заяві від 22.01.2018 року кримінальне правопорушення до ЄРДР.
При розгляді скарги в суді скаржник вказав, що службова недбалість начальника відділу поліції полягає в тому, що під його керівництвом подані до поліції заяви скаржника про злочини безпідставно розглядаються як звернення громадян, а відкриті за ухвалами слідчих суддів кримінальні провадження без належного розслідування закриваються. У зв`язку з цим скаржник підтримав скаргу.
Прокурор при розгляді скарги в суді вважав, що відсутні підстави для задоволення скарги, оскільки подана до прокуратури ОСОБА_4 заява від 22.01.2018 року не містила викладу обставин, які б свідчили про вчинення злочину, крім того склад злочину, передбачений ст. 367 КК України є матеріальним та обов`язково передбачає істотну шкоду, якої в даному випадку прокурор не вбачає.
Вислухавши пояснення учасників, вивчивши матеріали скарги та додані скаржником письмові матеріали, слідчий суддя вважає, що скарга є обґрунтованою та підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Отже, виходячи з положень ст.ст. 36, 214 КПК України зобов`язання щодо внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, покладається в тому числі на прокурора.
При цьому, чинний КПК України не передбачає можливість прийняття рішення щодо відсутності події чи складу злочину на стадії подання заяви про злочин, та з врахуванням визначеного ст. 25 КПК України принципу публічності слідчий чи прокурор зобов`язані розпочати досудове розслідування, вже за результатами якого прийняти передбачене КПК України рішення по суті з забезпеченням реалізації права на його оскарження в передбаченому законом порядку. А тому слідчий суддя не може погодитись з запереченнями прокурора як на підставу невнесення до ЄРДР відомостей за заявою скаржника через те, що матеріали заяви не містили обов`язкової ознаки складу злочину, передбаченого ст. 367 КК України істотної шкоди, оскільки недоведеність на час подачі заяви таких наслідків не перешкоджає внесенню відповідних відомостей до ЄРДР та подальшому встановленню або ж закриттю провадження через не встановлення обов`язкового елементу складу злочину.
Заява ОСОБА_4 про вчинення злочину, була отримана прокурором Баштанської місцевої прокуратури 22.01.2018 року, проте у визначений законом строк викладені в заяві відомості про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були.
Вказана заява була однозначно подана прокурору саме як заява про злочин на особистому прийомі прокурора разом з додатками на восьми аркушах та в разі недостатності відомостей викладених в заяві прокурор міг та повинен був відповідно до принципу публічності та ст. 214 КПК України (шляхом самостійного виявлення з будь-якого джерела) встановити такі відомості в заявника, оскільки прокурору було заявлено про вчинення злочину.
При цьому слідчим суддею при опитуванні скаржника встановлено, що його заява про злочин ґрунтується на тому, що начальником Баштанського ВП ОСОБА_5 в супереч ст. 214 КПК України неодноразово протягом 2017 року не забезпечено внесення заяв ОСОБА_4 про злочини до ЄРДР, а заяви про злочини безпідставно розглянуті як звернення громадян. Що може свідчити про те, що керівництвом відділу поліції не забезпечено належне невідкладне направлення заяв про злочини до уповноважених слідчих для виконання вимог ст. 214 КПК України, натомість в непроцесуальний спосіб такі заяви розглянуті як звернення громадян.
Аналіз положень КПК України, а головним чином таких загальних засад кримінального провадження, як законність, публічність, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень (в тому числі і процесуальних рішень слідчого судді при розгляді саме даної категорії скарг) дає підстави для висновку, що всі повідомлення, заяви інші відомості про злочин мають вноситись до ЄРДР та за результатами відповідного розслідування мають бути прийняті відповідні процесуальні рішення, оскільки тільки такі процесуальні рішення відповідно до вимог КПК України можуть бути оскаржені не тільки до слідчого судді, а і у вищу відносно нього інстанцію (в апеляційному порядку) що і забезпечить реалізацію права на оскарження, як загальної засади кримінального провадження.
За такого слідчий суддя вважає, що скарга на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про злочин до ЄРДР підлягає задоволенню.
Аналіз положень ст. 303 КПК України через призму положень ст. 307 КПК України вказує на те, що чинним КПК визначено не тільки вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого та прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, а і способи такого оскарження, а саме: рішення слідчого (прокурора) можуть бути оскарженні шляхом їх скасування, дії шляхом зобов`язання їх припинити, бездіяльність шляхом зобов`язання вчинити певну дію.
На підставі викладеного та керуючись ст.306,307 КПК України слідчий суддя
Зобов`язати прокурора Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області відповідно до ст. 214 КПК України внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 про злочин від 22.01.2018 року за ознаками злочину, передбаченого ст. 367 ч. 1 КК України, за фактом службової недбалості начальника Баштанського ВП ОСОБА_5 , яка полягає в тому, що начальником Баштанського ВП ОСОБА_5 в супереч ст. 214 КПК України неодноразово протягом 2017 року не забезпечено внесення заяв ОСОБА_4 про злочини до ЄРДР, а заяви про злочини безпідставно розглянуті як звернення громадян, що може свідчити про те, що керівництвом відділу поліції не забезпечено належне невідкладне направлення заяв про злочини до уповноважених слідчих для виконання вимог ст. 214 КПК України, натомість в непроцесуальний спосіб такі заяви розглянуті як звернення громадян.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя