УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29.08.2017 у провадження суду надійшло дане клопотання.
01.09.2017 директор ТОВ «Корістер» подав клопотання про повернення його клопотання про скасування арешту з майна без його розгляду по суті.
У судове засідання сторони будучи повідомленими про розгляд справи згідно ст. 135 КПК України, не прибули, про поважні причини неявки регламентовані ст.. 138 даного Кодексу, не повідомили, однак на думку слідчого судді, їх неявка, у світлі ст.ст. 22, 26, 174 КПК України не перешкоджає проведенню судового засідання, а тому дослідивши матеріали справи приджу до наступного.
З положень ч. 1 ст. 174 КПК України випливає, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.
Тобто, системний аналіз положень КПК України свідчить, що заявлення клопотання про сування арешту в конкретному кримінальному провадженні є правом особи, а не обов`язком через, що реалізується неб на власний розсуд.
Таким чином, право подачі заявником заяви про повернення клопотання про скасування арешту без розгляду по суті також являється його конституційним правом, оскільки полягає у вільній реалізації свого права у спосіб передбачений КПК України та саме в такій спосіб на думку особи їй буде надано ефективний спосіб захисту в національному органі.
З положень ч. 6 ст. 9 вказаного Кодексу випливає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку, беручи до уваги положення ст. 7, ч. 2 ст. 8, ч. 5 і ч. 6 ст. 9 КПК України, клопотання про скасування арешту з майна повернути заявнику безпосередньо за клопотанням особи, яка його подала.
Керуючись ст. ст. 1-26, 64-2, 174, 372-376 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним Кодексом України.
Ухвала, яка набрала законної сили в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним Кодексом України, є обов`язковою і підлягає безумовному виконанню на всій території України.
Слідчий суддя : ОСОБА_1