УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2018 р. слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «СІГМА АВТОЛІЗИНГ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді від 18.12.2017 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000215 від 07.12.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 13.12.2017 задоволено клопотання прокурора Запорізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 та накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку ТОВ «СІГМА АВТОЛІЗІНГ» () № НОМЕР_1 , який відкрито у ПАТ «Банк Кредит Дніпро». Заборонено ТОВ «СІГМА АВТОЛІЗІНГ» () та ПАТ «Банк Кредит Дніпро» проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів з банківського рахунку № НОМЕР_1 , за винятком операцій зі сплати податків, зборів, обов`язкових платежів, а також визначених контролюючим органом грошових зобов`язань. Встановлено порядок виконання ухвали слідчого судді згідно з п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України.

Ухвалою слідчого судді від 27.12.2017 внесено виправлення до вищевказаної ухвали, та зазначено правильну назву підприємства ТОВ «СІГМА АВТОЛІЗИНГ» замість помилково вказаної назви ТОВ «СІГМА АВТОЛІЗІНГ».

28.12.2017 ТОВ «СІГМА АВТОЛІЗИНГ» звернулось до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, в обґрунтування якого вказало, що арештоване майно не відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, не могло бути знаряддям злочину, оскільки набуто законним шляхом, жодній посадовій особі ТОВ «СІГМА АВТОЛІЗИНГ» не повідомлено про підозру, а також накладення арешту перешкоджає господарській діяльності підприємства. Посилаючись на ст. 174 КПК України просили скасувати арешт майна, накладеного на грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 , відкритому у ПАТ «Банк Кредит Дніпро».

Представник заявника у судове засідання не прибув, про дату час, та місце розгляду клопотання повідомлявся судом належним чином, причини неявки не повідомив, заяв про відкладення або про розгляд клопотання у його відсутність суду не надав.

Від прокурора Запорізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд клопотання про скасування арешту майна у його відсутність, проти задоволення клопотання заперечує.

За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду клопотання, визнано можливим його розгляд у відсутність особи, якою було ініційовано розгляд клопотання, а також прокурора.
Дослідивши матеріали клопотання, а також матеріали, надані прокурором при розгляді клопотання про арешт майна (ЄУН 335/15386/17), слідчий суддя встановив наступне.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Арешт на майно було накладено на підставі ухвали слідчого судді від 18.12.2017 в рамках кримінального провадження № 0000215 від 07.12.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190 КК України. Ухвала слідчого судді не була оскаржена власником майна в апеляційному порядку та є чинною.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

При розгляді клопотання про скасування арешту майна слідчий суддя враховує підстави для арешту майна, зокрема, що арешт майна застосовується з метою забезпечення збереження речових доказів тощо.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як свідчить витяг з кримінального провадження № 0000215 від 07.12.2017 Запорізькою місцевою прокуратурою № 2 здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000215 від 07.12.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Як випливає з ухвали слідчого судді про арешт майна, приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходив із наявності підстав вважати, що грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в ПАТ «Банк Кредит Дніпро», є предметом протиправної діяльності щодо шахрайського заволодіння грошовими коштами, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та можуть бути засобами для розкриття злочину, виявлення винних осіб.
Заявником до клопотання не надано доказів, які б спростовували обставини, що стали підставою для накладення арешту. Доводи про законність здійснення господарської діяльності є лише особистою думкою заявника, та не підкріплені належними доказами. Судове рішення не може ґрунтуватись на припущеннях.

Доводи про те, що жодній особі у кримінальному провадженні не повідомлено про підозру також не є підставою для скасування арешту майна, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Отже, в даному випадку закон не пов`язує можливість накладення арешту на майно з повідомленням певної особи про підозру.

З доводами заявника про те, що арештоване майно не відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, та не може бути знаряддям злочину, також погодитися не можна, оскільки слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування кримінального провадження триває, причетність до вчинення кримінальних правопорушень з боку посадових осіб ТОВ «СІГМА АВТОЛІЗИНГ», перевіряється, як перевіряється й законність походження відповідних грошових коштів. Тобто твердження заявника наразі перевіряються в межах проведення досудового розслідування кримінального провадження.
На переконання слідчого судді, скасування арешту майна може призвести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Підсумовуючи вищевикладене, у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 170, 172174, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «СІГМА АВТОЛІЗИНГ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді від 18.12.2017 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000215 від 07.12.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1