Провадження №1-кс/127/5741/17
04 липня 2017 року м. Вінниця
Вінницький міський суд Вінницької області
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю слідчого ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці клопотання слідчого СВ Вінницького РВП ВВП ГУ НП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -
Вказані автомобілі містять на собі сліди дорожньо - транспортної пригоди та відомості на підставі яких можливо встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, являються тимчасово вилученим майном та можуть в подальшому мати значення речового доказу чи забезпечення цивільного позову по кримінальному проваджені.
Тому слідчий просив накласти арешт на вищевказане майно.
Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Власник майна в судове засідання не зявився, хоча про час, день та місце розгляд усправи повідомлявся завчасно та належним чином..
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників розгляду клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ст. 107 ч. 1 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування, в тому числі під час розгляду питань слідчим суддею, приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим.
Враховуючи те, що від учасників процесуальної дії не надійшло клопотання про застосування технічних засобів фіксування розгляду клопотання про накладення арешту, тому слідчий суддя вважає за можливим розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 100, 131, 132, 170-172 КПК України, суд,-
Клопотання слідчого СВ Вінницького РВП ВВП ГУ НП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
На ухвалу судді може бути подана апеляція протягом п`яти діб з дня її винесення до апеляційного суду Вінницької області.
Слідчий суддя