Провадження №1-кс/760/9042/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2017 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Києві скаргу народного депутата ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування доводів скарги зазначає, що ним 29.05.2017 року директору НАБ України було поштою направлено заяву про вчинення кримінального правопорушення Головою правління ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч.2 ст.364, ч.5 ст.191 КК України.

Зазначив, що подана заява, відповідає всім вимогам ч.5 ст.214 КПК України та в ній зазначені всі необхідні відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

15.06.2017 року на адресу скаржника надійшов лист від НАБ України, в якому було зазначено, що заява про злочин розглянута та у внесенні відомостей до ЄРДР відмовлено, оскільки злочини на які посилається ОСОБА_3 не відносяться до підслідності НАБ України.

На підставі викладеного просив скаргу задовольнити.

Представник НАБ України в судове засідання не з`явився, про день час та місце судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив та в силу ст. 306 КПК України, його неявка не перешкоджає розгляду скарги.

Вислухавши пояснення представника скаржника, дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення .

Встановлено, що 29.05.2017 року скаржником на адресу НАБ України була направлена заява за вих. №545-зз про вчинення Головою правління ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364, ч.5 ст.191 КК України.

Листом від 09.06.2017 року за вих. №02-206/20103 перший заступник Директора НАБ України ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_3 про те, що його звернення розглянуто, однак у зазначеному зверненні не наведено достатніх фактів, які б вказували на наявність у діях Голови правління ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_6 ознак кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності національного бюро, підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань на даний час не встановлено.

Водночас наведена ним інформація на даний час використовується в інформаційно-аналітичній діяльності національного бюро з метою виявлення інших можливих фактів протиправної діяльності посадових осіб ПАТ «Українська залізниця».

Однак, суд не погоджується з даним висновком, на що слід зазначити наступне.

У відповідності до ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

У своєму листі перший заступник Директора НАБ України посилається на те, що скаржником не наведено достатніх фактів про наявність в діях Голови правління ПАТ «Укрзалізниця» ознак кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності НАБ України.

Частина 5 ст.216 визначає перелік злочинів, які відносяться до підслідності НАБУ, серед яких є злочини, на які посилається у своїй заяві про вчинення кримінального правопорушення від 29.05.2017 року ОСОБА_3 .

Разом з тим ст. 214 КПК України передбачає прямий обов`язок слідчого (прокурора) протягом 24 годин на підставі заяви про вчинення кримінального правопорушення внести відомості до ЄРДР, при цьому проведення будь-яких перевірок, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення не передбачено.

Так, відповідно до узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» необхідність існування судового порядку оскарження аналізованого виду бездіяльності ґрунтується на закріпленні у ст. 214 КПК обов`язку слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Таким чином, на відміну від процесуального порядку реагування на заяви та повідомлення про злочин, який було встановлено в КПК 1960 року, згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Окрім КПК, нормативні засади, пов`язані із вчиненням зазначеної процесуальної дії, регламентовані Положенням про порядок ведення ЄРДР, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, прийнятим на виконання вимог КПК. Зазначені нормативні засади, як засвідчили результати проведеного аналізу судової практики, також беруться до уваги слідчими суддями під час розгляду аналізованого в межах цього підрозділу виду скарг.

Таким чином, з огляду на чіткий обов`язок внесення слідчим чи прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання, за наявності лише загальних вимог до заяв чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у переважній більшості випадків у разі встановлення факту звернення із заявою та констатації факту невнесення відомостей про кримінальне правопорушення в межах регламентованого ст. 214 КПК 24-годинного строку слідчі судді постановляють ухвали про задоволення скарг на бездіяльність слідчого чи прокурора.

Зазначена позиція також підтверджується в узагальненнях судової практики оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування у порядку Кримінального процесуального кодексу України Апеляційного суду м. Києва від 01.06.2013 року.

Відтак, скарга є обґрунтованою і підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України, слідчий суддя при розгляді скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може постановити ухвалу про зобов`язання вчинити певну дію.

З огляду за зазначене та керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Скаргу народного депутата ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити.

Зобов`язати уповноважених посадових осіб Національного антикорупційного бюро України вжити дії щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей на підставі заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 29.05.2017 року за вих. №545-зз.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1