У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 серпня 2017 р. Слідчий суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю прокурора ОСОБА_2 , секретаря ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000050, -

Встановив:

Слідчий Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на урожай кукурудзи на земельних ділянках площами 58,20 га та 20 га, за адміністративними межами населених пунктів Вільховатської сільської ради Кобеляцького району, які самовільно засіяв ОСОБА_5 , з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального провадження.

В клопотанні зазначено, що за адміністративними межами населених пунктів Вільховатської сільської ради Кобеляцького району Полтавської області виявлено самовільне зайняття земельної ділянки загальною площею 78 га. За даним фактом слідчим Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області було внесено відомості до ЄРДР № 0000050 від 23.05.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що до даного правопорушення причетний ОСОБА_5 , який самовільно, без належних документів зайняв землі, загальною площею 78 га, на яких посіяв сільськогосподарську культуру кукурудзу.

З метою відшкодування завданої внаслідок самовільно зайнятої земельної ділянки шкоди, слідчий прохає суд накласти арешт на урожай кукурудзи на вказаних земельних ділянках.

Прокурор ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримав клопотання та прохав його задовольнити.

ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився, однак від нього надійшла телефонограма, в якій він повідомив, що не з`явиться на розгляд клопотання, та заперечив проти його задоволення.

Згідно ст. 172 КПК України неприбуття осіб до судового засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши прокурора, розглянувши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів клопотання 23.05.2017 року до Єдиного реєстру досудових дослідувань внесено відомості за фактом самовільного зайняття земельної ділянки за адміністративними межами населених пунктів Вільховатської сільської ради загальною площею 78 га. Правова кваліфікація правопорушення ч.1 ст. 197-1 КК України (а.с.13).

Під час досудового розслідування встановлено, що на розпорядженням голови Кобеляцької районної державної адміністрації ОСОБА_6 № 193 від 01.06.2011 року ОСОБА_5 надано дозвіл на виготовлення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок для ведення фермерського господарства площами 58,20 га та 20,00 га на території Вільховатської сільської ради Кобеляцького району (а.с.8).

Станом на 23.05.2017 року ОСОБА_5 проект землеустрою щодо відведення земельних ділянок не затвердив та договорів оренди земельних ділянок з Кобеляцькою РДА не укладав (а.с.9,10).

Із протоколів огляду земельних ділянок від 23.05.2017 року вбачається, що на земельних ділянках площею 58,20 га та 20,00 га, розташованих на території Вільховатської сільської ради Кобеляцького району Полтавської області, які самовільно зайняті, засіяні сільськогосподарську культуру кукурудзу (а.с.5-6).

Згідно письмових пояснень свідка ОСОБА_7 вбачаться, що ОСОБА_8 займається вирощування сільськогосподарських культур на території Вільховатської сільської ради та навесні 2017 року ОСОБА_5 взяв у ОСОБА_7 близько однієї тонни посівного матеріалу кукурудзи (а.с.7).

Із довідки Державного інспектора з охорони навколишнього середовища Полтавської області від 29.05.2017 року вбачається, що розмір шкоди, заподіяної державі внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок сільськогосподарського призначення, площею 58,20 га та 20,00 га, на території Вільховатської сільської ради становить 125337,94 грн. (а.с.12).

Відповідно до ч. 1 та ч. 5 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач, яке повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи триманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Враховуючи вище викладене, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, клопотання слідчого слід задовольнити.

Керуючись ст. ст.171 - 173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

Постановив:

Клопотання слідчого Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 про накладення арешту задовольнити.

Накласти арешт на урожай кукурудзи на земельних ділянках площами 58,20 га та 20,00 га за адміністративними межами Вільховатської сільської ради Кобеляцького району Полтавської області.

Копію даної ухвали слід направити слідчому Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , прокурору Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 .

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді, протягом п`яти днів, з дня її оголошення, може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя