Справа № 639/2867/17
Провадження № 1-кс/639/852/17

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 травня 2017 року місто Харків
Подання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Новобаварського відділу поліції ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування за фактом того, що 05.05.2017 року о 16 год.20 хв. за адресою: м.Харків, вул. Москалівська, 102, співробітниками поліції було зупинено автомобіль ВАЗ 2106 держ.номер НОМЕР_1 з причепом, де знаходились різані металеві труби в кількості 8 штук по 2 метри кожна, які належать ПАТ "Укртелеком".
10.05.2017 року до Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ПАТ «Укртелеком» за фактом крадіжки металевих труб в кількості 8 штук, за адресою: м.Харків, вул. Академіка Богомольця, 23а.
05.05.2017 року року поблизу будинку 93 по вул. Москалівській в м.Харкові було проведено огляд місця події, в ході якого було встановлено автомобіль ВАЗ 2106 д.н. НОМЕР_1 , з причепом, д.н. НОМЕР_2 , в якому знаходяться металеві труби в кількості 8 штук. В ході огляду місця події було вилучено автомобіль ВАЗ 2106, д.н. НОМЕР_1 , з причепом д.н. НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_4 на ім`я ОСОБА_3 , технічний талон транспортного засобу - причепу на ім`я ОСОБА_3 , комплект ключів від автомобіля, а також металеві труби в кількості 8 штук.
В ході досудового розслідування було опитано ОСОБА_3 , який пояснив, що 05.05.2107 року близько 12 год.30 хв. він прийшов в свій гараж, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , після чого погрузив із вказаного гаражу металеві труби в причеп свого автомобіля ВАЗ 2106, д.н. НОМЕР_1 , в кількості 5 штук довжиною близько 2 метрів, та 3 труби - довжиною 1 метр. Після чого поїхав в сторону заводу ім. Т.Г.Шевченко, розташованого за адресою: м. Харків,вул. Москалівська, 106, де повинен був зустрітись із знайомою. Біля будинку 102 по вул. Москалівській, був зупинений співробітниками патрульної поліції, які викликали слідчо-оперативну групу та в ході огляду місця події було вилучено автомобіль з причепом, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, технічний талон на причеп, комплект ключів, та вказані металеві труби.
Орган досудового розслідування вважає, що з метою проведення повного, об`єктивного, неупередженого досудового розслідування, найскорішого розкриття кримінального правопорушення та встановлення істини по справі, а також притягнення винних до відповідальності, виникла необхідність в накладенні арешту на вилучені в ході проведення огляду місця події предмети а саме: автомобіль ВАЗ 2106 д.н. НОМЕР_1 , причеп д. н. НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_4 на ім`я ОСОБА_3 , технічний талон транспортного засобу на причеп на ім`я ОСОБА_3 , комплект ключів від автомобіля, металеві труби в кількості 8 штук.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання.
Власник майна ОСОБА_3 та представник адвокат ОСОБА_4 заперечували проти задоволення клопотання та накладення арешту на майно.
Вислухавши учасників судового засідання, вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно з ч.2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій ст.167 цього Кодексу.
Відповідно з п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.
Згідно ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У частині 3 статті 172 КПК України вказано, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна, подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
В судовому засіданні встановлено, що майно було вилучено 05.05.2017 року згідно протоколу огляду міста події, однак слідчий, порушуючи вимоги ч.5 ст.171 КПК України, звернувся до суду з клопотанням про арешт майна тільки 10.05.2017, відправивши його засобами поштового зв`язку.
Крім того, з гідно ч.4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення;
3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову;
4) наслідки арешту майна для інших осіб;
5) розумність та співрозумність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Відповідно з ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.
Із матеріалів кримінального провадження і клопотання слідчого не вбачається жодної інформації, яка доводить необхідність накладення арешту на транспортний засіб «ВАЗ 2106» білого кольору, Д.Р.З. НОМЕР_1 , свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу «ВАЗ 2106» білого кольору, Д.Р.З. НОМЕР_1 , Серії НОМЕР_3 , що належать ОСОБА_3 , технічного талону на транспортний засіб причепу Д.Р.Н. НОМЕР_2 , ключів запалення та металевих труб в кількості 8 штук, вилучені 05.05.2017 року під час проведення огляду за адресою: м.Харків, вул.Москалівська, 93.
Слідчим та прокурором не доведено, що вказаний автомобіль та труби взагалі є предметом кримінального правопорушення, Клопотання ґрунтується тільки на рапорті інспектора патрульної поліції 6 роти 2 батальйону УПП в м.Харкові ОСОБА_8 і не містить жодних інших доказів.
Суд, зважаючи на те, що слідчим та прокурором не доведені підстави накладення арешту на транспортний засіб ВАЗ 2106» білого кольору, Д.Р.З. НОМЕР_1 , свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу «ВАЗ 2106» білого кольору, Д.Р.З. НОМЕР_1 , Серії НОМЕР_3 , що належать ОСОБА_3 , технічного талону на транспортний засіб причепу Д.Р.Н. НОМЕР_2 , ключів запалення та металевих труб в кількості 8 штук, вилучені 05.05.2017 року під час проведення огляду за адресою: м.Харків, вул.Москалівська, 93. вважає, що клопотання задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-173, 175 КПК України,
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1