Справа № 404/4949/17
Номер провадження 1-кс/404/1493/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2017 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого, про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, по кримінальному провадженню 0008888 відносно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, без утриманців та інвалідностей, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше судимого вироком Ленінського районного суду м. Кіровограда від 30.10.2007 за ч.2 ст.186 КК України до 5 років позбавлення волі,

підозрюваного за ч. 4 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підозрюваному ОСОБА_6 який за попередньою змовою з ОСОБА_7 , 02.08.2017 року, приблизно о 03 годин 30 хвилин, поруч з будинком АДРЕСА_2 , в стані алкогольного сп`яніння умисно наніс удари руками та ногами по тулубу і голові ОСОБА_8 , від яких у останнього, згідно довідки Кіровоградської обласної лікарні від 10.08.2017 року утворились тілесні ушкодження: відкрита непроникаюча черепно-мозкова травма, забій головного мозку легкого ступеню. Пластинчата субдуральна гематома з права невеликих розмірів. Після чого заволодів майном потерпілого.

Слідчий з прокурором підтримали заявлені ними вимоги клопотання.

ОСОБА_6 і його захисник заперечують щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, через відсутність заявлених ризиків, недоведеність обґрунтованої підозри, відсутністю корисливого мотиву. Наявністю місця проживання і роботи.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає вимогам ст. 184 КПК України, та практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки результати зафіксовані в протоколах слідчого експерименту та пред`явлення особи для впізнання, покази очевидця і потерпілого, вилучені речові докази, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 187 КК України.

Суто з об`єктивних причин, у перші дні від початку цього досудового розслідування, неможливо (передчасно), слідчому судді дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перераховані обставини остаточно з`ясовуються на стадії судового розгляду, тобто твердження сторони захисту про недоведеність дій підозрюваного заслуговують на увагу, але не є визначальними. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконано слідчим з прокурором.

Відповідно до п.2.1.2. "Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень", небезпечними для життя є ушкодження, що в момент заподіяння (завдання) чи в клінічному перебігу через різні проміжки часу спричиняють загрозливі для життя явища (див. п. 2.1.3.) і котрі без надання медичної допомоги, за звичайним своїм перебігом, закінчуються чи можуть закінчитися смертю. Запобігання смерті, що обумовлене наданням медичної допомоги, не повинно братися до уваги при оцінюванні загрози для життя таких ушкоджень. Загрозливий для життя стан, який розвивається в клінічному перебігу ушкоджень, незалежно від проміжку часу, що минув після його заподіяння, повинен перебувати з ним у прямому причинно-наслідковому зв`язку. Зміст попереднього діагнозу про наявність у потерпілого субдуральної гематоми головного мозку, погіршення його самопочуття та звернення за наданням медичної допомоги, тривалість лікування в нейрохірургічному відділенні, переконують об`єктивного спостерігача, про можливість визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, як тяжкі, за критерієм небезпеки для життя потерпілого.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 3 роки. (п.5 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Злочин, в якому особі пред`явлено повідомлення про підозру є: особливо тяжким, умисним, за попередньою змовою групою осіб. Об`єктом посягання є найвищі соціальні цінності: недоторканість життя та здоров`я людини, від якого настали тяжкі наслідки для здоров`я потерпілого. Взято до уваги дані, що характеризують його особистість, який підозрюється в зухвалому застосуванні насильства у стані алкогольного сп`яніння, у нічний час. За попереднім вироком суду визнаний винним у вчиненні тотожного насильницького майнового злочину.

У даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, в тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, захист прав потерпілого, тощо (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

По відношенню до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання його під вартою, так як зібрані матеріали клопотання підтверджують існування ризиків, передбачених п.п.1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто дають достатні підстави вважати, що у разі застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою (домашній арешт, особисте зобов`язання, порука, застава), вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків. Крім того, підозрюваний разом з заявленим співвиконавцем знають місце лікування потерпілого і зможуть впливати на ОСОБА_8 . Таким чином, домашній арешт застосувати неможливо, оскільки це буде небезпечним для учасників конфлікту.

На виконання п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України прокурор довів, що ОСОБА_6 після обставин, в яких він підозрюється, вчинив умисні дії на приховування злочину, сам переховувався від органу досудового розслідування, оскільки: не надав першу медичну допомогу потерпілому, залишив місце пригоди, приховав речові докази, тобто свідомо активно перешкоджав встановленню істини по справі, що підвищує ризик невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків, відтак щодо нього не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Відстоювання ОСОБА_6 власної правової позиції, є вагомою підставою для перешкоджання у встановленні чи перекручуванні ним визначальних обставин у справі, знищенню слідів злочину. Ігнорування принципу мирного володіння майном та нездатність врегульовувати конфлікти мирним шляхом, свідчить про ризик продовження вчинення ним злочину, або вчинення нового злочину, зокрема чинити вплив на потерпілого очевидців та їх родичів, що негативно позначиться на розумних строках та затягне ухвалення остаточного рішення. Підозра у злочині вчиненому у нічний час у стані алкогольного сп`яніння переконує, що ОСОБА_6 не сформував стійких соціальних зв`язків, дії підозрюваного по відношенню до потерпілого визначаються особливою зухвалістю. Не дотримується правил поведінки в суспільстві, конфлікт не вичерпаний, тобто зможе продовжити злочин чи переховуватись від слідства, в поєднанні з тяжкістю покарання, що загрожує ОСОБА_6 в разі визнання його винним у вчиненні злочину, є вагомою передумовою для початку його переховування від слідства чи суду. Зважаючи на перераховані обставини, запропонований слідчим вид запобіжного заходу, попередить можливість вчинення підозрюваним нових злочинів та повністю забезпечить виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру в злочині, пов`язаному з застосуванням насильства по відношенню до потерпілого. Тому, за правилами п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, застава не визначається.

За правилами ст. 209 КПК України, моментом затримання підозрюваного буде вважатись час, коли останній підкорюючись правомірному наказу працівника правоохоронного органу був вимушений прослідувати для проведення процесуальних дій з його участю, тобто з 10 години 30 хвилин, 06 серпня 2017 року.

Наявність у підозрюваного постійного місця і бажання спілкуватись з поліцією є нормою поведінки пересічного громадянина, а не виключною чеснотою ОСОБА_6 . Наявність лише цих ознак не зможе запобігти чи попередити перераховані ризики.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 183, 193-197 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , застосувати запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на шістдесят днів.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_6 , обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 10 години 30 хвилин, 08 серпня 2017 року.

Застосований ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою, припиняє свою дію о 10 годині 30 хвилини 06 жовтня 2017 року.

Розмір застави не визначається.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1