Справа № 522/7538/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 липня 2017 року Місто Одеса
Досудовим слідством встановлено, що на території ДП «Морський торговельний порт «Чорноморськ» (колишній ДП «ІМТП»), а саме на 1-му терміналі ДП «ІМТП» 21.01.2014 виявлено залишки вантажу чавуну, аглоруди та вугілля, про що складено Акти натуральної інвентаризації за підписами представників ДП «ІМТП» та ТОВ «МТА Сервіс». Також співробітниками ДП «ІМТП» письмово повідомлено представників ТОВ «МТА Сервіс» про наявність на території порту залишків вантажу, який можливо належить останньому так як відповідно до договору №412/єт на 1-й термінал вивантажується товар саме ТОВ «МТА Сервіс».
- Чавун переробний в кількості близько 1000 тонн (Акт оприбуткування вантажу №3/4 від 27.01.2014) склад порту №4;
- Аглоруда в кількості близько 1250 тонн (Акт оприбуткування вантажу №4/3 від 27.01.2014) склад порту №4;
- Вугілля кам`яне, в кількості 12,255 тонн, склад порту №12,
при цьому повідомили, що претензій до кількості товару немає та попросили розпорядитися товаром, що знаходиться на території ДП «ІМТП» згідно чинного законодавства України.
На підставі викладеного, зазначене вище майно визнано безхазяйним.
04.03.2016, комісією у складі представників СДПІ з ОВП у м. Одесі МГУ ДФС та представника ТОВ «Толк Консалтинг» підписано акт №2 опису, оцінки та передачі безхазяйного майна, який 15.03.2016 затверджено першим заступником начальника СДПІ з ОВП у м.Одесі МГУ ДФС. В акті комісія визначила ціну одиниці товару, та вартість такого товару з урахуванням зносу на загальну суму 609598,16 грн.
15.03.2016 укладено угоду №2 між СДПІ з ОВП у м.Одесі МГУ ДФС та ТОВ «Толк консалтинг» про реалізацію безхазяйного майна.
01.02.2017 отримано відповідь №285 з ДП «Укрпромзовнішекспертиза», згідно даного листа встановлено середні ціни на чавун передільний та аглоруду, які були в Україні на момент реалізації посадовими особами СДПІ з ОВП у
Так, чавун передільний комісією СДПІ в ОВП в м. Одесі МГУ ДФС оцінено в 1500 гривень/тонна та з урахуванням зносу 65% вартість становила 525 гривень/тонна. Згідно відповіді ДП «Укрпромзовнішекспертиза» середня вартість такого чавуну в Україні становила 6 180 гривень/тонна, тобто вартість занижено в 4 рази. Аглоруду, комісією СДПІ в ОВП в м. Одесі МГУ ДФС оцінено в 350 гривень/тонна та з урахуванням зносу 75% вартість її становила 87,5 гривень/тонна. Згідно відповіді ДП «Укрпромзовнішекспертиза» середня вартість аглоруди в Україні становила 650 гривень/тонна, тобто вартість занижено більш ніж в 2 рази.
Такими діями посадових осіб СДПІ в ОВП в м. Одесі МГУ ДФС, ТОВ «ТЛС» та ТОВ «Толк Консалтинг» завдано тяжких наслідків державі, щодо не поступлення до державного бюджету України понад 1,6 млн. грн.
20.07.2017 року на підставі ухвали слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси було проведено обшук на Першому терміналі ДП «Морський торговельний порт «Чорноморськ», в ході якого виявлено наступне майно: чавун передільний загальною вагою 83, 32 тони; агломераційна руда загальною вагою 123, 8 тони.
Враховуючи викладене, слідчий звернувся до слідчого судді з клопотання про арешт майна, вилученого під час проведення обшуків.
Слідчий у судовому засіданні підтримав клопотання та просив задовольнити його в повному обсязі.
Розглянувши клопотання слідчого, заслухавши думку слідчого, вивчивши надані до клопотання матеріали, вважаю необхідним клопотання задовольнити з наступних підстав.
Згідно ч.ч. 1,2 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому КПК України. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою;
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно до ч. 1 ст. 98 КПК України: «Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення».
Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, приходжу до висновку, що необхідно накласти арешт на майно, вилучене під час проведення обшуків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання старшого слідчого першого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Одеської області ОСОБА_3 задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилученого під час проведення обшуків, а саме: чавун передільний загальною вагою 83, 32 тони; агломераційна руда загальною вагою 123, 8 тони.
Виконання ухвали покласти на старшого слідчого першого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Одеської області ОСОБА_3 .
Копію ухвали про арешт майна направити слідчому та прокурору.
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1