1-кс/754/481/17
Справа № 754/2268/17
У Х В А Л А
Іменем України
21 лютого 2017 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу фінансових розслідувань ДПІ у Деснянському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту, по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000058 від 10 серпня 2016р., за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України.

ВСТАНОВИВ:
В клопотанні слідчий ОСОБА_3 просить накласти арешт на речові докази: грошові кошти, що знаходяться на розрахункових рахунках ПрАТ «Квардрат-Україна» () № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 відкритих в банківській установі ПАТ «Укрсоцбанк» за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів та зобов`язати ПАТ «Укрсоцбанк» надати слідчому довідку по залишку грошових коштів на рахунках та в подальшому надавати відомості щодо залишку грошових коштів на рахунках в письмовому вигляді.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом фінансових розслідування ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000058 від 10 серпня 2016р., за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України.

В клопотанні слідчого зазначено, що службові особи ПрАТ «Квадрат Україна» (код 32707785) ухилились від сплати податку з орендної плати за землю протягом 2014-2016 р.р., в розмірі понад 800 тисяч гривень при користуванні земельною ділянкою, кадастровий номер :62:095:0009, яка знаходиться за адресою м. Київ, Деснянський район, перетин вул. Милославської та пр. Маяковського, що призвело до фактичного ненадходження до місцевого бюджету коштів у значному розмірі. Службові особи ПрАТ «Квадрат-Україна» (код 32707785) сплачують орендну плату за земельну ділянку, кадастровий номер : :62:095:0009, відповідно до договору оренди, укладеного з Київською міською радою 03.10.2005 року, 1,5 % від нормативно грошової оцінки земельної ділянки. При цьому, з набранням чинності Податкового кодексу України, річний розмір орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, який підлягає перерахуванню до бюджету, має відповідати вимогам підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 зазначеного кодексу, а саме, не менше 3 % та не більше 12 %.

Виходячи з принципу пріоритетності норм Податкового кодексу України над нормами інших актів, у разі їх суперечності, який закріплений у пункті 5.2 статті 5 Податкового кодексу України, до моменту внесення до такого договору відповідних змін, розмір орендної плати в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлений підпунктом 288.5.1 пунктом 288.5 статті 288 Податкового кодексу України. Актом перевірки № 355/26-15-14-01-02/32707785 від 18.11.2016р. встановлено факт порушення податкового законодавства службовими особами ПрАТ «Квадрат Україна», які умисно занизили податкове зобов`язання по орендній платі на землю в сумі 1 416 411, 67 грн., ухилились від сплати податків в значних розмірах.

Проведеними процесуальними заходами встановлено, що ПрАТ «Квадрат Україна» має відкриті розрахункові рахунки в банківській установі ПАТ «Укрсоцбанк».

Постановою старшого слідчого слідчого відділу фінансових розслідувань ДПІ у Деснянському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві ОСОБА_3 від 17.02.2017р. визнано речовими доказами, безготівкові грошові кошти ПрАТ «Квадрат-Україна», що знаходяться на розрахункових рахунках № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 в банківській установі ПАТ «Укрсоцбанк».

Клопотання слідчого обґрунтовується тим, що необхідність в накладенні арешту на грошові кошти, які містяться на рахунках товариства з метою забезпечення зберігання речових доказів, а також відшкодування збитків, завданих державі діями службових осіб ПрАТ «Квадрат-Україна».

Вислухавши слідчого, який в судовому засіданні підтримав подане ним клопотання та просив його задовольнити, дослідивши матеріали долучені до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України - арешт майна допускається з метою забезпечення:

1)збереження речових доказів;

2)спеціальної конфіскації;

3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Однак клопотання не відповідає зазначеним вимогам закону.

Так, арешт майна передбачає тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого можливості відчужувати певне майно, або заборону розпоряджатися і використовувати майно.

При цьому слідчий суддя згідно ч. 4 ст. 173 КПК України повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

В клопотанні слідчий посилається на те, що проведеними процесуальними заходами встановлено, що розрахункові рахунки в ПАТ «Укрсоцбанк» використовувались для вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та грошові кошти на них набуті кримінально-правовим шляхом, однак це не підтверджено наданими матеріаламидо суду кримінального провадження.
Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 31 січня 2017р. слідчому було надано тимчасовий доступ до документів в ПАТ «Укрсоцбанк» (МФО 300023, адреса: м. Київ, вул. Ковпака, 29), що становлять банківську таємницю щодо ПрАТ «Квадрат Україна» (код 32707785) по мультивалютних розрахункових рахунках № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , зокрема щодо інформації про рух коштів по рахунках № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 з період з 01 січня 2014р. по 31 січня 2017р. із зазначенням призначень платежів, сум платежів, дати та часу надходження та списання коштів з вказівкою даних підприємств, з якими були взаємовідносини: код ЄДРПОУ та номеру рахунку. Однак слідчим ні в клопотанні про накладення арешту, ні в судовому засіданні не надано відомості щодо виконання вказаної ухвали слідчого суді, не надано інформації про розмір грошових коштів, що знаходяться на вказаних рахунках банку.

При ухваленні постанови від 17 лютого 2017р. про визнання речовими доказами та зверненні з клопотанням до слідчого судді про арешт грошових коштів слідчим не вказано про виконання ухвали слідчого судді від 31 січня 2017р. та не надано відомостей щодо руху коштів по банківських рахунках ПрАТ «Квадрат-Україна».
З урахуванням вищевикладеного слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмовити слідчому в задоволенні клопотання про арешт майна, у зв`язку з тим, що слідчим не було доведено, що всі грошові кошти ПрАТ «Квадрат Україна» на розрахункових рахунках № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 в ПАТ «Укрсоцбанк» у відповідності до вимог ст. 98, ч. 3 ст. 170 КПК України були набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані ПрАТ «Квадрат-Україна» внаслідок вчинення кримінального правопорушення та не доведено, що у відповідності до ч. 8 ст. 170 КПК України розмір грошових коштів, які належить арештувати з метою стягнення отриманої неправомірної вигоди є співмірним розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України,

УХВАЛИВ:
Відмовити старшому слідчому СВ фінансових розслідування ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 в задоволенні клопотання про арешт майна по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000058 від 10 серпня 2016р., за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
.

Слідчий суддя: