печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 квітня 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001065,-

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із скаргою і просить скасувати арешт майна, вилученого 17.02.2017 року під час обшуків в кримінальному провадженні № 0001065, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20.02.2017 року за результатами розгляду клопотання прокурора другого слідчого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень та процесуального керівництва прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , який проводить досудове розслідування кримінального провадження № 0001065, відомості про яке внесено до ЄРДР 01.11.2016 року, за фактом несанкціонованого втручання в роботу автоматизованих систем, що призводять до порушення встановленого порядку маршрутизації інформації, за попередньою змовою групою осіб, що заподіяли значну шкоду, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 361 КК України.
Відповідно до ухвали від 20.02.2017 слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність накладення арешту, з метою забезпечення відшкодування підозрюваним шкоди, заподіяної вчиненням суспільно-небезпечного діяння, з метою збереження речових доказів та відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також з метою забезпечення можливої конфіскації майна особи, яка підозрюється у вчиненні тяжкого правопорушення та недопущення його знищення або відчуження, однак сторона захисту не погоджується з такими висновками, оскільки у даному кримінальному провадженні не визначено коло осіб, які є підозрюваними у даному провадженні, не встановлений розмір збитків та чи дійсно ці збитки у 100 і більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян, не доведено належність вилученого майна до кримінального провадження та речових доказів, а крім того, санкція ст. 361 КК України не передбачає конфіскацію майна.
В судове засідання адвокат та слідчий прокуратури м. Києва не з`явились, про час і місце судового розгляду були повідомлені належним чином.
Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, визнано можливим розгляд клопотання у відсутність вище зазначених осіб.
Вивчивши клопотання, приходжу до наступного висновку.
Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Звернувшись із клопотанням про скасування арешту накладеного слідчим суддею адвокат фактично обмежився посиланням на те, що в порушення ч. 3 та ч. 5 ст.132 КПК України арешт майна проведений без належного обґрунтування та доказів того, що вказане майно має значення для досудового розслідування та є речовим доказом в даному кримінальному провадженні.
При цьому слідчий суддя при розгляді клопотання про скасування арешту не вправі давати оцінку ухвалі слідчого судді яка постановлена за наслідками розгляду клопотання прокурора про накладення арешту в рамках кримінального провадження, та доказам, які були досліджені під час його розгляду, а вправі вирішити питання про скасування арешту з огляду на обставини, які не були предметом дослідження, та докази, які не були надані з огляду на відсутність власника арештованого майна в судовому засіданні, що позбавило його можливості подати їх слідчому судді.
Звернувшись із клопотанням адвокат не надав належного обґрунтування наявності обставин, що дають підстави стверджувати про те, що арешт було накладено не обґрунтовано або в його необхідності відпала потреба.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 132, 174,309 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001065 залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1