печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

19 січня 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 ,
захисників адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
розглянувши у засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Російської Федерації, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого у АДРЕСА_2 , громадянина України,за ч. 1 ст. 263 КК України,-
В С Т А Н О В И В :

Слідчий військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_7 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтоване тим, що Військовою прокуратурою Київського гарнізону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000086 від 24.03.2016, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_6 у невстановлені досудовим слідством дату, час та місце, у невстановленої слідством особи, діючи з прямим умислом та з метою збуту вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу, у порушення Положення про дозвільну систему, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України №576 від 12.10.1992 року, Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, спорядженими гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 622 від 21.08.1998 року, придбав 7 ручних осколкових гранат «РГД-5» та 7 уніфікованих запалів ручних гранат модернізованих «УЗРГМ», які згідно висновку експерта № 360/6-229/5 від 15.05.2016 відносяться до вибухових пристроїв (бойових припасів), та в подальшому зберігав за місцем проживання у смт. Черкаське Новомосковського району Дніпропетровської області, в/ч НОМЕР_1 , доки 22.04.2016 приблизно о 13 годині 30 хвилин, у с. Орловщина Новомосковського району, Дніпропетровської області, поблизу церкви, у власному автомобілі марки «Мітсубісі Л200», діючи умисно, з корисливих мотивів, збув вказані вибухові пристрої за 1600 гривень ОСОБА_8 .

В засіданні прокурор підтримав дане клопотання.

Захисники адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 заперечили проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просили обрати запобіжний захід у виді особистої поруки.

Підозрюваний ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечив.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує клопотання, дійшов до наступного висновку.

Так, відповідно до ст. 194 ч. 1 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а саме у носінні, зберіганні, придбанні, виготовленні, ремонті, передачі чи збуту вогнепальної зброї, бойових припасів, вибухових речовин або вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу.

ОСОБА_6 органами досудового розслідування в порядку ст.ст. 208-211 КПК України затримано 18.01.2017 року о 09-00 год. та того ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Відповідно до ст. 183 ч. 1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Зокрема, прокурором не доведено, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України існують та виправдовують тримання підозрюваного під вартою.

Так, суд повинен ретельно вивчити можливість застосування іншого, менш сурового запобіжного заходу (п. 108 постанови Європейського Суду з прав людини від 27.11.2012 року по справі Дірдізов проти Російської Федерації).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм інших шляхом, ніж взяттям особи під варту, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухиляння від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Зокрема, згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод запобіжний захід може бути обумовлено наданням гарантій явки в суд, й судова практика Європейського суду з прав людини встановлює, запобіжний захід повинен забезпечити присутність обвинуваченого в залі судового засідання. Тому запобіжний захід повинен відповідати перспективі явки обвинуваченого до суду, й повинен утримувати обвинуваченого в межах належної процесуальної поведінки.

Частинами 1, 2 ст. 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Тобто, стороною захисту в судовому засіданні доведено, що існує можливість забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_6 у разі обрання відносно нього такого запобіжного заходу як особиста порука.

Зокрема, особиста порука основана на довірі до поручителя з боку слідчого судді, яка, в свою чергу, ґрунтується на особливих моральних якостях поручителя, його авторитеті, в тому числі для підозрюваного, що робить можливим для поручителя забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та, за необхідності, доставку його до органу розслідування чи в суд на першу вимогу.

Так, кількість поручителів законом не обмежена. Її визначає слідчий суддя, керуючись критерієм достатності для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого. Ним може бути й одна особа, яка, як вказано в законі, заслуговує у слідчого судді, суду на особливу довіру.

Тому, слідчий суддя враховує особу поручителя Народного депутата України ОСОБА_9 , який відповідно до свого статусу заслуговує на особливу довіру.

Тому, на думку слідчого судді, особа поручителя є такою, яка забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього законом обов`язків, й повинна утримувати підозрюваного в межах належної процесуальної поведінки.

Враховуючи наведене та керуючись Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 177, 178, 183, 184, 192-194, 196, 197, 202, 205, 395, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :

В задоволенні клопотання слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 ., відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Російської Федерації, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого у АДРЕСА_2 , громадянина України, запобіжний захід у виді особистої поруки.
Визначити поручителем -Народного депутата України ОСОБА_9 .
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою.
Строк дії обов`язків, покладених слідчим суддею, визначити до 19.03.2017 року включно, але в межах строку досудового розслідування.
Зобов`язати поручителя за необхідності доставити підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.
Роз`яснити поручителю, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 263 ч. 1 КК України, а саме у носінні, зберіганні, придбанні, виготовлення, ремонті, передачі чи збуті вогнепальної зброї (крім гладкоствольної мисливської), бойових припасів, вибухових речовин або вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу.
Роз`яснити поручителю, що він може відмовитись від взятих на себе зобов`язань до виникнення підстав, які тягнуть за собою його відповідальність та в такому разі він забезпечує явку підозрюваного, обвинуваченого до органу досудового розслідування чи суду для вирішення питання про заміну йому запобіжного заходу на інший.
Роз`яснити поручителю, що в разі невиконання покладеного на підозрюваного обов`язку, на поручителя може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 10 до 20 розмірів мінімальної заробітної плати.
Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.
На підставі ст. 535 ч. 4 КПК України Військовій прокуратурі Київського гарнізону Центрального регіону України повідомити слідчого суддю, який постановив ухвалу, про її виконання.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000305.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1