Справа № 755/4247/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"20" березня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4
розглянув у судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції України в м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 125 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 звернулась до суду із клопотанням, погодженим з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 125 КК України.
Мотивуючи клопотання тим, що ОСОБА_4 , будучи раніше повідомленим про підозру 26.08.2015 року Дарницьким УП ГУНП в м. Києві, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, 27.12.2016 року обвинувальний акт щодо якого направлено до Дарницького районного суду м. Києва, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став і маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, повторно вчинив умисний корисливий злочин за наступних обставинах.
Так, ОСОБА_4 , 28 січня 2017 року приблизно о 15 год. 30 хв., з метою вчинення таємного викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, перебував за адресою: АДРЕСА_3 .
В подальшому, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, діючи умисно, з корисливих мотивів, зайшов до будинку АДРЕСА_3 , де обрав об`єктом свого злочинного умислу майно з квартири АДРЕСА_4 , де проживає його знайомий ОСОБА_6 та потерпіла ОСОБА_7 .
Реалізуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_4 , переконавшись, що сторонні особи за його діями не спостерігають, діючи умисно, з метою незаконного збагачення, шляхом пошкодження вхідних дверей, проник до квартири АДРЕСА_5 .
В подальшому, ОСОБА_4 , 28.01.2017 року приблизно о 16 годині 00 хвилин перебував поблизу лікарні, що розташована за адресою: м. Київ, вул. Новаторів, 4, у якого при собі перебували речі, що останній 28.01.2017 року приблизно о 15 годині 40 хвилин викрав з квартири АДРЕСА_5 , де його помітив ОСОБА_6 . В цей момент потерпілий ОСОБА_6 вирішив зупинити ОСОБА_4 та повернути до квартири, викрадені ним речі. Так, ОСОБА_6 підійшов до ОСОБА_4 та почав вимагати, щоб останній повернув до квартири викрадені ним речі, на що ОСОБА_4 погодився, та взявши у руки викрадені речі, що на праві власності належать ОСОБА_7 , почав разом із ОСОБА_6 рухатися в сторону будинку, що за адресою: АДРЕСА_3 , після чого зайшли разом до приміщення під`їзду будинку. Перебуваючи на загальному коридорі першого поверху, ОСОБА_4 поставив на підлогу викрадені речі, що належать ОСОБА_7 та почав поводити себе агресивно і в цей момент у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_6 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх намірів і дій, при цьому, свідомо допускаючи їх наслідки та маючи на меті їх настання, почав наносити удари руками й ногами в область голови, обличчя та тулуба ОСОБА_6 , чим завдав останньому фізичного болю.
Згідно висновку СМЕ № 255 від 31.01.2017 року, при судово-медичній експертизі ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виявлено: синці в лобній ділянці зліва, на верхній повіці лівого ока; садна в лівій підочній ділянці та поперековій ділянці справа.
Вказані ушкодження спричинені тупим предметом (предметами), могли утворитись 28.01.2017 року та відносяться до легких тілесних ушкоджень (за критерієм тривалості розладу здоров`я).
18.03.2017 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185; ч. 1 ст. 125 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, вчиненого повторно та спричиненні умисних легких тілесних ушкоджень.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події, протоколом огляду речей (предметів) від 06.02.2017 року; протоколом повторного допиту потерпілої ОСОБА_7 від 18.02.2017 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 30.01.2017 року; висновком експерта № 255 від 21.01.2017 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 07.02.2017 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , іншими матеріалами кримінального провадження.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на те, що підозрюваний ОСОБА_4 , раніше повідомлений про підозру: 26.08.2015 року Дарницьким УП ГУНП в м. Києві, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України та 27.12.2017 року обвинувальний акт щодо якого направлено до Дарницького районного суду м. Києва; офіційно не працює, за адресою реєстрації та вказаною останнім адресою проживання не проживає, може бути причетним до вчинення інших кримінальних правопорушень на території міста Києва, будучи обізнаним про кримінальну відповідальність, може в подальшому переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на потерпілого та свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення, підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 125 КК України, одне з яких відноситься до категорії тяжкого та за яке передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк до 6 років.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав викладених в ньому. Також додав, що підозрюваний раніше перебував у розшуку за вчинення іншого злочину, а тому може ухилятись від органів досудового розслідування або впливати на свідків, потерпілих.
Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував щодо застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки він не переховується від органів досудового розслідування, суду та не збирається переховуватись або вчиняти інші кримінальні правопорушення, а тому просить про застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
18.03.2017 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185; ч. 1 ст. 125 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, вчиненого повторно та спричиненні умисних легких тілесних ушкоджень.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих йому правопорушень підтверджується долученими до клопотання матеріалами, а саме: протоколом огляду місця події, протоколом огляду речей від 06.02.2017 року; протоколом повторного допиту потерпілої ОСОБА_7 від 18.02.2017 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 30.01.2017 року; висновком експерта № 255 від 21.01.2017 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 07.02.2017 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 .
Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Крім того, згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
У судовому засіданні прокурором не доведено недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу підозрюваному для запобігання ризикам зазначеним у клопотанні.
ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України не затримувався, за першою вимогою з`явився до суду, доказів того, що перебував у розшуку у іншому кримінальному провадженні, а також те, що він раніше судимий, повторно вчинив злочин, стороною обвинувачення не надано.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Поряд з цим, слідчий суддя приходить до висновку застосувати до ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, враховуючи всі обставини викладені вище та для запобігання ризикам передбаченим ст. 177 КПК України - у вигляді домашнього арешту.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, на підставі наданих доказів, оцінюючи обставини, слідчий суддя приймає до уваги тяжкість кримінального правопорушення, У якому підозрюється ОСОБА_4 , те що підозрюваний раніше не судимий, вину у вчиненому визнає, цивільний позов не заявлений, має постійне місце реєстрації та проживання у м. Києві, а також недоведеність слідчим, прокурором того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів недостатній для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
На підставі викладеного слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосувати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 186, 193, 194, 196, 205 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національно поліції України в м. Києві ОСОБА_5 залишити без задоволення.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 125 КК України, запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю..
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:
1) прибувати до слідчого Дніпровського Управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за першою вимогою;
2) Повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
3) цілодобово не залишати місце постійного проживання квартиру АДРЕСА_6 без дозволу слідчого, прокурора, або суду.
Виконання зазначених обов`язків покласти на ОСОБА_4 строком на 60 діб.
Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя