Справа № 308/4229/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.05.2017 місто Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю слідчого ОСОБА_2 , розглянувши клопотання заступника начальника відділу СУ ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу прокуратури Закарпатської області юристом першого класу ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,
В С Т А Н О В И В :
До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання, згідно з яким ініційовано питання щодо накладення арешту намайно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , мешканців АДРЕСА_1 , а саме двох чоловічих ременів із металевими пряжками та вішалки для одягу, які були вилучені в ході огляду вказаного будинку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду.
З внесеного клопотання та долучених до нього матеріалів вбачається, що згідно з витягом з кримінального провадження № 0001623, сформованим станом на 27.04.2017 року, органом досудового розслідування Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області розпочато досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.05.2016 року за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Так, як вбачається з внесеного клопотання та долучених до нього матеріалів, досудовим розслідуванням установлено, що 12.05.2016 до Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області надійшло повідомлення від чергового лікаря Ужгородської міської дитячої клінічної лікарні ОСОБА_6 , яка повідомила, що 12.05.2016, близько 15 години 30 хвилин, до них поступив із ЗОКЛ м. Ужгорода малолітній хлопчик ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з тілесними ушкодженнями голови, тулуба та кінцівок. Зі слів ОСОБА_7 тілесні ушкодження він отримав від опікуна.
Згідно з висновком судово-медичної експертизи № 1211 від 15.01.2017 у ОСОБА_7 виявлені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку середнього ступеня, гострої плащевидної субдуральної гематоми справа, травматичного субарахноїдального крововиливу, множинних забоїв та гематом голови, тулуба та кінцівок, множинних екстракраніальних гематом м`яких тканин голови, субкон`юктивального тотального крововиливу з темпоральної частини лівого очного яблука, які кваліфікуються як тяжкі тілесні ушкодження, небезпечні для життя в момент заподіяння.
Відповідно до рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради № 36 від 12.02.2016 опікуном малолітнього ОСОБА_7 призначено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканку АДРЕСА_1 та з 17.02.2016 дитина разом із трьома рідними сестрами проживала в сім`ї опікуна. 09.05.2016 о 00:20 годин малолітній ОСОБА_7 з вказаними тілесними ушкодженнями був госпіталізований до обласного клінічного центру нейрохірургії та неврології м. Ужгорода, а в подальшому проходив лікування Ужгородській міській дитячій клінічній лікарні та обласній дитячій лікарні м. Мукачева.
Неповнолітній потерпілий ОСОБА_7 пояснив, що тілесні ушкодження йому були спричинені опікуном ОСОБА_4 , яка побила його чоловічим ременем з металевою пряжкою та пластмасовою вішалкою для одягу.
Відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 1211 від 15.01.2017 року тілесні ушкодження могли бути спричинені за обставин, про які свідчить неповнолітній потерпілий ОСОБА_7 .
Слідчий зазначає, що 28.04.2017 проведений санкціонований огляд будинку АДРЕСА_1 , де проживає родина ОСОБА_4 та з лютого по травень 2016 року проживав неповнолітній потерпілий ОСОБА_7 . В ході огляду вилучено два чоловічі ремені з металевими пряжками, а також вішалку для одягу. На підставі здобутих доказів є підстави вважати, що вилучені предмети були використані як знаряддя вчинення даного кримінального правопорушення, а тому постановою слідчого вони визнані речовими доказами.
На підставі викладеного, з метою збереження речових доказів, слідчий просить суд накласти арешт на майно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , мешканців АДРЕСА_1 , а саме двох чоловічих ременів із металевими пряжками та вішалки для одягу, які були вилучені в ході огляду вказаного будинку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду.
Слідча у ході судового розгляду заявлене клопотання підтримала, просила його задовольнити.
Дослідивши матеріали, долучені до клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
За ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
При цьому за загальними правилами застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначеними ст. 132 КПК України, для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні, а застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, а підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Одним із процесуальних джерел доказів є речові докази, за ч. 2 ст. 84 КПК України, якими відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
За ч. 7 ст. 237 КПК України, при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Підставою для накладення арешту на тимчасово вилучене майно, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, є існування сукупності розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Метою накладення арешту згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення кримінального провадження у частині збереження речових доказів.
Як встановлено у судовому засіданні ухвалою слідчого судді від 28.04.2017 року у справі №308/4092/17 задоволено клопотання сторони кримінального провадження та надано дозвіл на огляд будинку АДРЕСА_1 , який фактично проведено 28 квітня 2017 року за участі ОСОБА_4 .
Ухвалою слідчого судді від 03.05.2017 року у справі №308/4128/17 повернуто клопотання про арешт майна для усунення недоліків у строк сімдесят дві години, після чого в межах встановленого строку повторно подано клопотання про арешт майна.
Оцінивши вищенаведене, враховуючи наявність сукупності розумних підозр вважати, що зазначене у клопотанні тимчасово вилучене майно, а самедва чоловічих ремені із металевими пряжками та вішалки для одягу є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та відповідно до ст. 98 КПК України мають значення у кримінальному провадженні як речові докази та визнані такими відповідно до постанови про визнання речовими доказами від 28.04.2017 року та беручи до уваги те, що слідчим у судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав для накладення арешту на таке, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість внесеного клопотання.
Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173, 175, 237, 309, 394, 395 КПК України,

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , мешканців АДРЕСА_1 , а саме двох чоловічих ременів із металевими пряжками та вішалки для одягу, які були вилучені в ході огляду вказаного будинку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.04.2017 року у справі №308/4092/17.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1