Справа № 461/416/17
Провадження № 1-в/461/19/17
У Х В А Л А
27.01.2017 року слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Львові заяву ОСОБА_4 про виправлення описок в ухвалі слідчого судді, -
в с т а н о в и в :
20.01.2017 року ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді про виправлення описок в ухвалі від 18.01.2017 року, покликаючись на те, що при підготовці друкованого тексту ухвали слідчого судді допущено технічні описка та невірно зазначено посаду слідчого ОСОБА_5 , найменування прокуратури Шевченківського району м.Львова, а також не вказано усіх суб`єктів оскарження. Крім того вказує на те, що в п`ятому абзаці мотивувальної частини ухвали помилково вказано посилання на перевірку слідчим суддею, під час розгляду скарги, матеріалів про закриття кримінального провадження.
Відповідно до ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.
Описка це зроблена судом механічна /мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.
Суд, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважає за можливе виправити технічні описки, допущені в ухвалі слідчого судді та викладені в заяві ОСОБА_4 .
Керуючись ст.ст. 371, 379 КПК України слідчий суддя ,-
у х в а л и в:
В тексті ухвали уточнити запис щодо посади слідчого ОСОБА_5 , та вважати правильним запис: «слідчого другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Львівської області ОСОБА_5 »;
В тексті ухвали уточнити запис щодо найменування прокуратури Шевченківського району м.Львова, та вважати правильним запис: «посадових осіб прокуратури Шевченківського району м.Львова»;
П`ятий абзац мотивувальної частини ухвали викласти в такій редакції: «Заслухавши пояснення скаржника, думку прокурора, перевіривши матеріали скарги, вважаю, що у задоволенні скарги слід відмовити з наступних підстав», виключивши з мотивів ухвали - «перевіривши матеріали про закриття кримінального провадження».

Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Львівської області через районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1 .