н/п 1-кс/640/6150/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.07.2017 р. старший слідчий СУ ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_2 , звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором відділу прокуратури Харківської області молодшим радником ОСОБА_3 , яким просив: 1) накласти арешт на зазначене в клопотанні майно у вигляді: зварювального апарату марки «Intertool» DT-4319, в корпусі червоного кольору; комплекту шин в кількості 2 шт. «205/55 R 15»; автомобільного диску з логотипом марки «Peugeot»; акумуляторної батареї «Varta» A 15; буксирувального трос синього кольору; пластмасового чохлу з рульової кабіни; двох предметів схожих на ніж, предмет схожий на пилку; домкрати чорного кольору в кількості 2 шт.; бензобак чорного кольору; повітряний компресор марки «Intertool», артикул РТ-0004, червоного кольору, вилучене під час під час обшуку станції технічного обслуговування за адресою: АДРЕСА_1 , (що орендувалася ОСОБА_4 ); 2) накласти арешт на рухоме майно транспортний засіб, а саме: автомобіль марки «ГАЗ», модель 3302-415 КФУ, він код НОМЕР_1 , який зареєстрований за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ; 3) майно, на яке накладено арешт зберігати згідно з «Порядком зберігання та передачі речових доказів стороною обвинувачення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012; 4) транспортний засіб: автомобіль «Газель», він код Х96 « НОМЕР_2 », передати на тимчасове відповідальне зберігання до спеціалізованого майданчика Харківської філії ДП МВС України «Інформаційні ресурси».
Також, встановлено, що в період часу з 14:30 год 20.03.2017 до 06:00год 21.03.2017 невідома особа, знаходячись поблизу буд. 30 по вул. Архітекторів в м. Харкові незаконно заволоділа автомобілем марки ВАЗ 2105, д.н.з. НОМЕР_5 , який належить ОСОБА_7 .
Також встановлено, що 20.05.2017 невідома особа незаконно заволоділа автомобілем ВАЗ 2110, який знаходився поряд із буд. АДРЕСА_3 , чим завдала матеріальної шкоди ОСОБА_9 .
Допитаний в якості свідка ОСОБА_15 повідомив, що його знайомий ОСОБА_16 орендує приміщення СТО, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до листа № 1207/3 від 27.06.2017 Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради, реєстрація нежитлових приміщень по АДРЕСА_1 , станом на 31.12.2012 проведена наступним чином:
нежитлові приміщення 1-го поверху № 4-:20 площею 216,8кв.м. в нежитловій будівлі літ. «Б-1» за ОСОБА_17 на підставі договору купівлі-продажу від 15.03.2012, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_18 р. № 926;
нежитлові приміщення 1-го поверху № 1, 2, 3, 21-25 площею 326,6кв.м. в нежитловій будівлі літ. «Б-1» за ОСОБА_17 на підставі договору купівлі-продажу від 15.03.2012, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_18 р. № 926.
Зі слів свідка ОСОБА_15 вилучене під час обшуку майно знаходилося на вказаній СТО, яке орендував ОСОБА_4 .
Відповідно до даних НАІС транспортний засіб ГАЗ 3302-415 КФУ він код НОМЕР_1 , зареєстрований за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 .
Враховуючи те, що вилучене 10.07.2017 під час обшуку майно, транспортний засіб відповідно до положень ст. 98 КПК України можуть бути знаряддями вчинення злочинів, зберегли на собі їх сліди та містять відомості, які можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що перераховане є доказом злочину.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення, і тільки позбавивши можливості відчужувати перелічене вище майно, транспортний засіб, можливо попередити їх приховування, пошкодження чи псування, втрати або знищення, використання, передачі або інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Таким чином, потреби досудового розслідування в отриманні речей, предметів і документів, грошових коштів, які можуть бути використані під час досудового розслідування та судового розгляду для встановлення обставин, які мають значення у кримінальному провадженні, а також забезпечення конфіскації майна, неможливо задовольнити без застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З урахуванням викладеного вище, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, встановивши строк сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали.
При цьому, слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити право заявника звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172, 372 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1