У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А І Н И
"31" липня 2017 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

в рамках кримінального проводження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0010623 від 29 червня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,
в с т а н о в и в :
31 липня 2017 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_8 .

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 289 КК України.

За вказаним фактом 29 липня 2017 року було розпочате кримінальне провадження №0010623 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

В ході досудового розслідування 29 липня 2017 року о 01 год. 00 хв. ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України затримано.

29 липня 2017 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у скоєні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному, слідчий посилається на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, у зв`язку з чим може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити речі та документи, що мають істотне значення для обставин кримінального правопорушення, впливати на свідків та інших підозрюваних, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом не виконання покладених на нього обов`язків, а більш м`який запобіжний захід не здатен запобігти вказаним ризикам та забезпечити належне виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, а тому виникає необхідність у застосуванні запобіжного заходу підозрюваному у вигляді тримання під ватрою, оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить запобігання ризиків, визначених положеннями ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з мотивів викладених у клопотанні та вказаних слідчим доводів.

Захисники зазначили про те, що підозра пред`явлена ОСОБА_6 є необґрунтованою, оскільки в матеріалах клопотання відсутні будь - які докази, які вказують на безпосередню причетність підозрюваного до інкримінованого кримінального правопорушення.
Крім того, захисники зазначали, що прокурором не доведено наявність ризиків зазначених у клопотанні. Так, ОСОБА_6 від органів досудового розслідування не ухилявся, що стосується посилання прокурора на те, що він ухилявся від понесення покарання за вчинений злочину, що підтверджується ухвалою Якимівського районного суду Запорізької області від 16.02.2017 року, то підозрюваному не було відомо про підозру його у вчиненні злочину за ч. 1 ст. 119 КК України до моменту розгляду даного клопотання у судді. Щодо незаконного впливу на свідків, то свідками в даному кримінальному провадженні є працівники Дніпровського УП ГУНП в м. Києві, що вказує на їх зацікавленість в розгляді даного клопотання, а тому вплив на працівників поліції не є можливим. Також вказали на те, що ОСОБА_6 ніяким чином не може спотворити або знищити речові докази, оскільки все що було вилучене при обшуку, поміщено до камери схову, до котрої він не має доступу. Тому просили відмовити у задоволенні клопотання.
Підозрюваний підтримав думку захисників та зазначив, що непричетний до вказаного кримінального правопорушення.

Заслухавши думки учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У силу ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст.177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст.177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.

Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 29.07.2017 року, рапортом начальника сектору ВКП Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_9 від 29.07.2017 року, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 29.07.2017 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 29.07.2017 року, рапортом ст. о/у Дніпровського УП ГУНП в м. Києві від 29.07.2017 року, протоколом огляду місця події від 29.07.2017 року, протоколом обшуку від 29.07.2017 року, протоколом обшуку від 29.07.2017 року, протоколом огляду місця події від 29.07.2017 року, протоколом обшуку від 29.07.2017 року, протоколом допиту підозрюваного від 29.07.2017 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 29.07.2017 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 29.07.2017 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 29.07.2017 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 29.07.2017 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 29.07.2017 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 29.07.2017 року.

Таким чином прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, разом з тим на даний час наявні ризики, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, а тому, оцінивши в сукупності ступінь тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_6 згідно вищевказаної норми КК України, обставини вчинення правопорушення, дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає необхідним застосувати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

В той же час, практика Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Крім того, за змістом п.п. «b» та «c» ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, особу може бути позбавлено свободи для забезпечення виконання нею будь-якого обов`язку, встановленого законом, а також з метою її допровадження до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про те, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

При призначенні розміру застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст. 182,183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажанням будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні. Оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_16 , ураховуючи наявність ухвали Якимівського районного суду Запорізької області від 16 лютого 2017 року, якою надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 з метою приводу його для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, а саме вбивстві через необережність, слідчий суддя вважає доцільним на підставі абз. 2 ч. 5 ст.182 КПК України визначити заставу в розмірі 800 000 грн. 00 коп., яка відповідає розміру завданої шкоди, буде співмірною з існуючими в кримінальному провадженні ризиками та в разі її внесення зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись статями 176-178, 183, 194, 206, 309, 376 КПК України,

у х в а л и в :
Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 26 вересня 2017 року, включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання 29 липня 2017 року.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід - заставу для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, визначених КПК України, - у розмірі 500 (п`ятсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 800000 гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок (одержувач - ТУДСАУ у місті Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувач - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, розрахунковий рахунок - №2089).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прибувати до слідчого за першою вимогою у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту - м. Київ, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження.

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 13 год. 45 хв. 04 серпня 2017 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1