Справа № 640/5047/17
н/п 1-кс/640/2726/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" квітня 2017 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
захисника - ОСОБА_5 ,
підозрюваного - ОСОБА_6 ,
До Київського районного суду м. Харкова 05.04.2017 о 14.37 год. надійшло клопотання слідчого Київського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №2 юристом 2 класу ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає: АДРЕСА_2 , що було виявлено 30.03.2017 та вилученого в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: ніж із рукояткою чорно-червоного кольору, зі слідами речовини бурого кольору на лезі, вилучений з коридору; чоловічі кросівки «Nike», зі слідами речовини бурого кольору, вилучені з кімнати № 2; чоловіча куртка чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору, вилучена з кімнати № 2; а також вилученого в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 : змив РБК на ватний тампон з підлоги в коридорі; змив РБК на ватний тампон з килиму в кімнаті № 2; змив РБК на ватний тампон з ліжка в кімнаті № 2; місцем зберігання арештованого майна визначити Київський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області , що розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що 30.03.2017 приблизно об 20:00 годині, ОСОБА_6 , 1976 р.н., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , в ході раптової виниклої сварки, наніс один удар ножем в область живота ОСОБА_7 , тим самим, згідно довідки лікаря спричинив останньому тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення черевної порожнини.
30.03.2017 був проведений огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , та на території домоволодіння за зазначеною адресою було виявлено та вилучено речі, що належать ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає: АДРЕСА_2 , а саме: ніж із рукояткою чорно-червоного кольору, зі слідами речовини бурого кольору на лезі, вилучений з коридору; чоловічі кросівки «Nike», зі слідами речовини бурого кольору, вилучені з кімнати № 2; чоловіча куртка чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору, вилучена з кімнати № 2;
Також в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , було вилучено: змив РБК на ватний тампон з підлоги в коридорі; змив РБК на ватний тампон з килиму в кімнаті № 2; змив РБК на ватний тампон з ліжка в кімнаті № 2;
31.03.2017 клопотання про арешт майна було подано до Київського районного суду м. Харкова. 31.03.2017 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова було винесено ухвалу про повернення клопотання про арешт майна для усунення недоліків, котру прокурор Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області отримав 03.04.2017.
Сторона обвинувачення вказує, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також враховуючи, що всі вилучені предмети зберегли сліди кримінального правопорушення та інші дані, що мають значення для кримінального провадження, виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно, яке було тимчасово вилучене 30.03.2017, в ході проведення огляду місця події.
При розгляді клопотання в судовому засіданні слідчий, прокурор підтримали подане клопотання.
Власник майна підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник - ОСОБА_5 , в судовому засіданні не заперечували проти задоволення клопотання.
Неприбуття в судове засідання власника майна, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Більш того, володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
30.03.2017 за адресою: АДРЕСА_2 проведено огляд місця події, в ході якого, згідно протоколу огляду місця події від 30.03.2017 який тривав з 21.25 год. до 22.40 год. вилучено майно, зазначене в клопотання сторони обвинувачення (а.с. 5-9).
31.03.2017 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Київського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанту поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 юристом 2 класу ОСОБА_3 , в якому просить накласти арешт на майно, виявлене 30.03.2017 та вилученого в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: ніж із рукояткою чорно-червоного кольору, зі слідами речовини бурого кольору на лезі, вилучений з коридору; чоловічі кросівки «Nike», зі слідами речовини бурого кольору, вилучені з кімнати № 2; чоловіча куртка чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору, вилучена з кімнати № 2; змив РБК на ватний тампон з підлоги в коридорі; змив РБК на ватний тампон з килиму в кімнаті № 2; змив РБК на ватний тампон з ліжка в кімнаті № 2; місцем зберігання арештованого майна визначити Київський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Згідно розписки від 03.04.2017, копію вказаної ухвали, прокурором отримано 03.04.2017 о …
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що вищевказане майно, вилучене під час проведення огляду документів, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучене відповідно до протоколу огляду документів від 06.03.2017 майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий, прокурор довели слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, вказаного в клопотанні слідчого, прокурора, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягають задоволенню.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 117, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Накласти арешт на майно, вилучене 30.03.2017 в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , яке належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: ніж із рукояткою чорно-червоного кольору, зі слідами речовини бурого кольору на лезі, вилучений з коридору; чоловічі кросівки «Nike», зі слідами речовини бурого кольору, вилучені з кімнати № 2; чоловіча куртка чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору, вилучена з кімнати № 2; змив РБК на ватний тампон з підлоги в коридорі; змив РБК на ватний тампон з килиму в кімнаті № 2; змив РБК на ватний тампон з ліжка в кімнаті № 2 до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку.
Місцем зберігання арештованого майна визначити Київський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області , що розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1