1Справа № 335/4148/17 1-кс/335/2828/2017
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 березня 2017 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Орендне підприємство «Рітейл-Запоріжжя» про скасування арешту майна,
ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Орендне підприємство «Рітейл-Запоріжжя» звернувся до суду із заявою про скасування арешту майна, мотивуючи свої вимоги тим, що ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» у своїй господарській діяльності використовує банківські рахунки №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , які відкриті в ЗАП.РУ ПАТ КБ «Приватбанк» м. Запоріжжя. Однак, на даний час підприємство позбавлене можливості вільно користуватись та розпоряджатись належним йому майном (грошовими коштами) у зв`язку із його обтяженням на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 13 березня 2017 р. про арешт майна, який накладений в межах кримінального провадження № 0000024 від 18 січня 2017 р. Зазначає, що ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» не мало взаємовідносин з ТОВ «Оріс-нива», у кримінальному провадженні № 0000024 нікому не повідомлено про підозру, а прокурором не доведено, що грошові кошти, які знаходяться на вищевказаних банківських рахунках відповідають критеріям, встановленим ст. 98 КПК України. Також вказує, що в даному випадку конфіскація грошових коштів неможлива, а цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлявся. Посилаюсь на приписи ст.ст. 170 174 КПК України просив скасувати арешт, накладений на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» які відкриті в ЗАП.РУ ПАТ КБ «Приватбанк» м. Запоріжжя та скасувати заборону на проведення видаткових операцій.

У судовому засіданні представник заявника клопотання про скасування арешту підтримав, просив його задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні заперечує проти скасування арешту майна. Вказує, що з метою забезпечення завдань кримінального провадження арешт на грошові кошти слід залишити в силі.

Заслухавши пояснення представника заявника, думку прокурора, дослідивши подані матеріали, слідчий суддя встановив наступне.

Як свідчать подані матеріали ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» у своїй господарській діяльності використовує банківські рахунки №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , які відкриті в ЗАП.РУ ПАТ КБ «Приватбанк» м. Запоріжжя.

Слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Запорізькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000024 від 18 січня 2017 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, зокрема, службові особи ТОВ «Оріс-нива», у період 2015 р., ухилились від сплати податків на суму 3,8 млн. грн. (ПДФО 3,5 млн. грн. та військовий збір 265 тис. грн.) шляхом виведення коштів через підконтрольні підприємства на фізичних осіб підприємців за товари та роботи, які фактично не здійснювались, чим завдали шкоду в особливо великих розмірах.

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 13 березня 2017 р. за клопотанням прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Запорізької області ОСОБА_5 було накладено арешт на грошові кошти які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» () №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , які відкриті в ЗАП.РУ ПАТ КБ «Приватбанк» м. Запоріжжя (МФО 313399). Заборонено ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів по вищевказаним банківським рахункам.

Зі змісту ухвали слідчого судді випливає, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» відповідають критеріям, визначеним ч. 1 ст. 98 КК України, зокрема, що вони були об`єктом кримінально-протиправних дій, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а тому накладення арешту на грошові кошти підприємства є правомірним та обґрунтованим.

Зазначена ухвала слідчого судді була постановлена у відсутність представника ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя».

Згідно положень статті 1-ї Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява №31107/96, п.58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А №296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява №48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A №52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A № 98).

В свою чергу, за положеннями ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Серед засад діючого кримінального процесуального законодавства закріплені, зокрема, верховенство права, доступ до правосуддя відповідно до ст. 7 КПК України.

За змістом положень ст. 3 КПК України при застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження має бути забезпечено дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Поряд із цим, статтями 7, 16 КПК України установлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

За нормою пункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з пунктом 2 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Як встановлено слідчим суддею, наявність арешту на грошові кошти на банківських рахунках №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , які відкриті в ЗАП.РУ ПАТ КБ «Приватбанк» м. Запоріжжя, перешкоджає ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» в реалізації права на вільне користування вказаним майном (грошовими коштами), органом досудового розслідування створено перешкоди для подальшого використання та розпорядження належними юридичній особі грошовими коштами.

При цьому, підстав для збереження арешту майна в межах проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні не встановлено. Так, прокурор у судовому засіданні не довів, що ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя», як контрагент, мало взаємовідносини з ТОВ «Оріс-нива», та відповідно підстав вважати, що грошові кошти на зазначених банківських рахунках відповідають критеріям, встановленим ст. 98 КПК України, немає.

Сам по собі факт того, що засновником ТОВ «Оріс-нива» й одним із засновників ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» виступає ОСОБА_6 не доводить того, що ці підприємства мають будь-які взаємовідносини. Згідно відомостей з ЄДРПОУ зазначені підприємства здійснюють різні види господарської діяльності.

Крім того, як свідчить витяг з кримінального провадження № 0000024 від 18 січня 2017 р. по даному кримінальному провадженню досі нікому не повідомлено про підозру.

Поряд із цим, прокурором не доведено, що грошові кошти на зазначених банківських рахунках були отримані підприємством саме у 2015 році в той час як досудове розслідування кримінального провадження здійснюється за фактом ухилення саме ТОВ «Оріс-нива» від сплати податків на суму 3,8 млн. грн. у період 2015 р.

Також слідчий суддя вважає, що у даному випадку потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи власника.

Згідно зі ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, слідчий суддя доходить висновку про наявність підстав для скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 13 березня 2017 р. на грошові кошти на банківських рахунках №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , які відкриті в ЗАП.РУ ПАТ КБ «Приватбанк» м. Запоріжжя та скасування заборони на проведення видаткових операцій по перерахуванню і зняттю грошових коштів, з огляду на що задовольняє клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 170 174, 309 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Орендне підприємство «Рітейл-Запоріжжя» про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 13 березня 2017 року у справі № 335/3350/17, 1-кс/335/2277/2017 на грошові кошти які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» () №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , які відкриті в ЗАП.РУ ПАТ КБ «Приватбанк» м. Запоріжжя (МФО 313399) та скасувати заборону ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» () проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів на банківських рахунках ТОВ «ОП «Рітейл-Запоріжжя» () №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , які відкриті в ЗАП.РУ ПАТ КБ «Приватбанк» м. Запоріжжя (МФО 313399).

Ухвала підлягає негайному виконанню та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1