Справа № 405/3128/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.06.2017 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора відділу прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000212, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Грузьке, Кіровоградського району, Кіровоградської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, одруженого, маючого вищу освіту, на утримані маючого малолітню доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , неповнолітню доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , раніше не судимого, -

ВСТАНОВИВ

прокурор звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що слідчим відділом прокуратури Кіровоградської області здійснюється досудове слідство у кримінальному провадженні №0000212 від 06.12.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

24.02.2017 року ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 ч.3 ст.368 КК України, відповідно до якої, ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_8 , отримав від ОСОБА_9 неправомірну вигоду в розмірі 5000 доларів США для подальшої їх передачі начальнику Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора №9 Кіровоградської міської ради» ОСОБА_8 , за вирішення питання приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка перебувала у комунальній власності громади м. Кропивницького.

Обгрунтовуючи необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту прокурор зазначив, що закінчити розслідування до вказаного в клопотанні часу не представляється можливим, оскільки для всебічного, повного й неупередженого розслідування всіх обставин кримінального провадження, необхідно виконати додаткові слідчі (розшукові) дії.

Крім того, раніше визначені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказав на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри, ризики передбачені ст. 177 КПК України не зменшились, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, необхідність продовження домашнього арешту підозрюваному зумовлена необхідністю здійснення ряду слідчих дій.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, просили змінити запобіжний захід з домашнього арешту на особисте зобов`язання, мотивуючи необхідністю лікування підозрюваного.

В ході судового розгляду слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом прокуратури Кіровоградської області здійснюється досудове слідство у кримінальному провадженні №0000212 від 06.12.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

24.02.2017 року ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 ч.3 ст.368 КК України, відповідно до якої, ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_8 , отримав від ОСОБА_9 неправомірну вигоду в розмірі 5000 доларів США для подальшої їх передачі начальнику Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора №9 Кіровоградської міської ради» ОСОБА_8 , за вирішення питання приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка перебувала у комунальній власності громади м. Кропивницького.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 21.04.2017 року продовжено підозрюваному ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком до 21.06.2017 року.

Постановою першого заступника прокурора Кіровоградської області від 14.06.2017 року, у даному кримінальному провадженні строк досудового розслідування продовжено до шести місяців.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЕСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, про те ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.368 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до оголошеної підозри, підтверджується матеріалами клопотання.

Відповідно до ч. 2, 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.

Санкція інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України передбачає позбавлення волі на строк до 10 років. При вирішенні питання про застосування відносно підозрюваного запобіжного захожу у вигляді домашнього арешту слідчим суддею було враховано обґрунтованість пред`явленої підозри та наявність ризиків, на які посилався прокурор. Тобто, при вирішенні питання про застосування запобіжного захожу у вигляді домашнього арешту слідчим суддею не було знайдено підстав для відмови прокурору в задоволенні клопотання.

Мотивуючи необхідність продовження відносно підозрюваного ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту прокурор вказав, що на досудовому розслідуванні треба здійснити доступ до речей і документів, допитати свідків, представників КРЕП 9, провести експертизу, висновки якої долучити до матеріалів кримінального провадження, пред`явити кінцеву підозру, скласти обвинувальний акт та реєстр, тобто додатково вжити заходів щодо збирання доказів.

Отже, з метою запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілих, свідків та експерта у кримінальному провадженні, а також перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, прокурор у судовому засіданні вказав, що раніше визначені ризики не зменшилися, а тому вважає, що більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані.

Згідно з ч. 1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Разом з тим, з урахуванням положення п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Таким чином, вивченням матеріалів даного клопотання, крім іншого встановлено, що слідчий та прокурор наявність передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків обґрунтовували також тяжкістю вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення, та вчинення кримінального правопорушення у складі групи.

Відповідно до ч. 1 ч. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або тримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Пунктом 3 ст. 5 вказаної Конвенції передбачено, що кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «с» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

У справі "Вергельський проти України" Європейський Суд з прав людини зауважив, що розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та

відповідних органів. Суд вказав на те, що обвинувачений у кримінальній справі повинен мати право розраховувати на здійснення провадження в його справі з особливою ретельністю і що положення статті 6 Конвенції покликані не допускати в кримінальних справах надто тривалого перебування обвинувачуваної особи в стані невизначеності щодо своєї долі.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; забезпечення права на свободу та особисту недоторканність; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини .

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать зокрема про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Отже, в даному випадку, роль ОСОБА_5 та його причетність до інкримінованого кримінального правопорушення перевіряється, стверджувати, що в разі зміни підозрюваному запобіжного заходу на біль м`який, підозрюваний буде якимось чином перешкоджати кримінальному провадженню, про що стверджує прокурор, матеріали клопотання не містять, а тому посилання прокурора на тяжкість кримінального правопорушення та необхідність тримання підозрюваного під домашнім арештом не може бути об`єктивною необхідністю продовження підозрюваному строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Крім того, слідчий суддя бере до уваги тривале перебування підозрюваного під домашнім арештом та не закінчення досудового розслідування з тих же підстав, на які прокурор посилався при розгляді клопотань про обрання та продовження відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, стан здоров`я підозрюваного, проти чого не заперечував прокурор, а також те, що за час дії ухвали про застосування до нього такого запобіжного заходу як домашній арешт, підозрюваний жодного разу не порушував покладених на нього ухвалою слідчого судді обов`язки, відповідно до ст.194 КПК України, зважає на міцність соціальних зв`язків підозрюваного.

Враховуючи викладене слідчий суддя дійшов думки щодо наявності підстав для зміни підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на більш м`який, а саме: особисте зобов`язання, оскільки прокурором не доведено об`єктивної необхідності у продовженні підозрюваному строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешті.

Відповідно до ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбаченістаттею 194 цього Кодексу.

Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурор.

Керуючись ст.ст. 176, 177,178, 179, 181, 193,194,196 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

клопотання прокурора відділу прокуратури Кіровоградській області ОСОБА_3 задовольнити частково.

Змінити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

заборонити відвідувати розважальні заклади будь-якого типу;

-утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками, експертом у кримінальному провадженні, визначених слідчим;

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду
м. Кіровограда ОСОБА_1