АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

з участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5
підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві з застосуванням відеоконференцзв`язку апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 13 березня 2017 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_8 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 09 травня 2017 року включно з визначенням застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 32 000 грн., відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця смт. Новомиколаївка, Запорізької області, одруженого, з неповною середньою освітою, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого у 2007 році за ч. 2 ст. 187 КК України на дев`ять років позбавлення волі, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Згідно ухвали, слідчий суддя оцінив в сукупності тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_6 підозрюється, конкретні обставини справі та дані про особу підозрюваного, у зв`язку з чим дійшов висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жодний з інших більш м`яких запобіжний заходів не в змозі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти наявним ризикам.
В апеляційній скарзі захисник підозрюваного просить ухвалу слідчого судді скасувати та звільнити її підзахисного з-під варти, або зменшити розмір застави. Так, апелянт вважає, що в матеріалах провадження відсутні належні дані, які б вказували на наявність заявлених слідчим ризиків, а також того, що запобігти їм в змозі лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Також, на думку апелянта слідчим суддею не було враховано і даних про особу підозрюваного, а саме те, що він має постійне місце проживання та у нього на утриманні перебуває четверо дітей і дружина, яка на даний час знаходиться у відпустці по догляду за дитиною.
Не погоджується захисник і з розмір застави, вважаючи його непомірно великим та необґрунтованим.
Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного, який підтримав подану апеляційну скаргу і просив її задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вважаючи ухвалу слідчого судді законною і обґрунтованою, дослідивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Як вбачається з наданих суду матеріалів, слідчим суддею вказаних вимог закону дотримано та обґрунтовано прийнято рішення про необхідність застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Так, під час розгляду клопотання, слідчим суддею, на підставі наданих йому матеріалів, встановлено обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України і наявність заявлених слідчим ризиків у його поведінці.

Також, у відповідності з вимогами чинного законодавства, слідчим суддею були враховані і дані про особу підозрюваного, в тому числі і ті, на які в своїй апеляційній скарзі посилається захисник. Крім того, слід зазначити, що вони не зменшують наявних ризиків, а тому не можуть бути підставою для зміни підозрюваному запобіжного заходу.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та надані матеріали, врахувавши в сукупності тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого ОСОБА_6 підозрюється, яке відповідно до вимог ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких кримінальних правопорушень, розмір покарання, який загрожує останньому у разі доведення його винуватості, конкретні обставини справи, а також дані, про особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, сімейний стан, характер соціальних зв`язків, спосіб життя взагалі, а саме те, що ОСОБА_6 одружений, з неповною середньою освітою, має двох неповнолітніх дітей, без місця реєстрації, проживає в Києві в хостелі, що вказує на відсутність постійного місця проживання, раніше судимий, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку з приводу того, що запобігти наявним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо застосувавши відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та з огляду на вимоги ст. 183 КПК України визначив заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Визначений судом першої інстанції розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні. Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Згідно ухвали, слідчий суддя, врахував дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, майновий стан підозрюваного, а тому правильно визначив саме такий розмір застави, що відповідає вимогам п.1-3 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Доводи захисника з приводу того, що у ОСОБА_6 на утриманні перебуває четверо дітей не знайшли свого підтвердження в ході апеляційного розгляду справи. Надані суду копії свідоцтв про народження не доводять факту утримання дітей. Крім того, згідно наданих копій свідоцтв про народження ОСОБА_6 є батьком лише ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

Що стосується посилань апелянта на те, що стороною обвинувачення не надано доказів на підтвердження існування заявлених ризиків, то вони спростовуються доводами клопотання слідчого та доданими до нього матеріалами, які містять достатньо даних, які дають підстави вважати, що вказані слідчим ризики є реальними і, що інший, більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, не в змозі їм запобігти, що виправдовує обмеження права підозрюваного на свободу.

Таким чином, доводи апеляційної скарги захисника з приводу незаконності і необґрунтованості ухвали слідчого судді не знайшли свого підтвердження в ході апеляційного розгляду справи, у зв`язку з чим колегія суддів не вбачає підстав для її скасування, а від так апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 376, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 13 березня 2017 року, якою задоволено клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_8 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 09 травня 2017 року включно з визначенням застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 32 000 грн., відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без зміни, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , без задоволення.

Ухвала апеляційного суду касаційному оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/796/1836/2017 Категорія ст. 183 КПК України.
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції: ОСОБА_11 Доповідач у суді апеляційної інстанції ОСОБА_1