У Х В АЛ А
До Солом`янського УП ГУНП у м. Києві надійшло надійшов рапорт начальника ССП ОСОБА_6 , щодо повідомлення ОСОБА_7 стосовно діяльності грального бізнесу в супереч Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні», а саме здійснюється діяльність пов`язана з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор замаскованого під інтернет-центр під назвою " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", що за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 , в супереч Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні» здійснюється діяльність пов`язана з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор. Крім того встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , в супереч Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні» здійснюється діяльність пов`язана з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор. Крім того встановлено, що за адресою: АДРЕСА_3 , в супереч Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні» здійснюється діяльність пов`язана з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор. Крім того встановлено, що за адресою: АДРЕСА_4 , в супереч Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні» здійснюється діяльність пов`язана з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор. Крім того встановлено, що за адресою: АДРЕСА_5 , в супереч Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні» здійснюється діяльність пов`язана з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор.
Так, 21.12.2016 року в зв`язку з повідомленням по спец-лінії «102» про здійснення не законного грального бізнесу за повідомленням ОСОБА_7 , з метою встановлення обставин кримінального правопорушення слідчим слідчого відділу Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , здійснено виїзд за адресою: АДРЕСА_1 де в період часу з 15:50 год. по 17:50 год. було проведено огляд місця події в приміщенні ТОВ «Інтернет он-лайн центр».
Слідчий зазначає, що з метою належного зберігання речових доказів, використання та перешкоджання подальшому їх знищенню, проведення судових експертиз, зокрема проведення судової компютерно-технічної експертизи необхідно накласти арешт на ресі, вилучені підч огляду місця події в приміщенні ТОВ «Інтернет он-лайн центр».
В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених в клопотанні.
Представник власника майна в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином.
Заслухавши слідчого, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного висновку.
Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Разом з тим, другий абзац зазначеної норми передбачає можливість накладення арешту у вигляді заборони для іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Так, 21.12.2016 року слідчим слідчого відділу Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , здійснено виїзд за адресою: АДРЕСА_1 де в період часу з 15:50 год. по 17:50 год. було проведено огляд місця події в приміщенні ТОВ «Інтернет он-лайн центр».
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Таким чином, слідчим доведено наявість підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, а саме, що вищезазначене майно є речовим доказом у даному кримінальному проваджденні, та можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи те, що слідчим доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні, то його слід задовольнити, оскільки настання інших наслідків може перешкодити кримінальному провадженню.
На підставі вищевикладеного, клопотання про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170, 172, 173, 372 КПК України,-
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1