Тарутинський районний суд Одеської області
Справа № 514/955/16-к
Провадження по справі № 1-кс/514/138/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 серпня 2016 року смт Тарутине
Слідчий суддя Тарутинського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши внесене в кримінальному провадженні №0000303 від 06 серпня 2016 року слідчим СВ Тарутинського ВП Арцизького ВП ГУНП в Одеській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 і погоджене прокурором Білгород Дністровської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 клопотання про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
06 серпня 2016 року біля 10 години 40 хвилин, мешканець смт Березине Тарутинського району Одеської області, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись на території присадибної ділянки (город), яка розташована по АДРЕСА_1 , обрізав виноградну лозу зі своєю малолітньою донькою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в результаті чого з необережності за допомогою секатору спричинив останній тілесні ушкодження.

За даним фактом 06 серпня 2016 року внесено відомості до ЄРДР за № 0000303 за ознаками злочину, передбаченого ст. 128 КК України.

В ході проведення допиту малолітньої потерпілої ОСОБА_6 встановлено, що 06 серпня 2016 року біля 08 годин 30 хвилин, вона допомагала своєму батькові ОСОБА_5 обрізати виноградну лозу на території присадибної ділянки (город), яка розташована по АДРЕСА_1 . Під час обрізання виноградної лози її батько ОСОБА_5 не помітив, що його донька ОСОБА_6 , яка повинна була притримувати лозу для більш зручного її обрізання, підставила ліву руку, після чого ОСОБА_5 з необережності пошкодив секатором останній середній палець на лівій руці. В результаті чого ОСОБА_5 разом зі своєю донькою ОСОБА_6 звернулися за медичною допомогою до Тарутинської ЦРЛ.

В ході проведення огляду місця події, а саме території домоволодіння по АДРЕСА_1 , біля господарського будинку виявлено та вилучено секатор для обрізання виноградної лози, яким користувався батько потерпілої ОСОБА_5 .

Оскільки зазначене майно є тимчасово вилученим, вилучені предмети є речовими доказами та будуть використані в подальшому в процесі доказування, слідчий Тарутинського ВП Арцизького ВП ГУНП в Одеській області лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із відповідним клопотанням про арешт цього майна.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Вислухавши пояснення прокурора, слідчого, які клопотання підтримали, вивчивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 132 КПК України для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

За приписами ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко-чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Статтями 167, 168 КПК України визначено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

За приписами ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Зокрема, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 170 КПК заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатись таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню. При цьому не допускається заборона використання житлового приміщення, в якому на законних підставах проживають будь-які особи.

На підставі викладеного слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про накладення арешту на зазначене майно, яке відповідає вимогам ч. 2 ст. 167 КПК України, підлягає задоволенню з метою його збереження задля подальшого використання в процесі доказування.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого Тарутинського ВП Арцизького ВП ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду 06 серпня 2016 року, а саме секатор для обрізання виноградної лози.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1