печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

25 березня 2016 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002189 від 24.03.2016р., відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, з професійно-технічною освітою, військовослужбовця строкової служби військової частини НОМЕР_1 , не судимого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
Слідчий слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 за погодженням із прокурором військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено основне покарання у виді позбавляння волі, а аналіз матеріалів кримінального провадження та фактичних обставин справи свідчить про те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення істини у справі, незаконно впливати на потерпілого та свідків в кримінальному провадженні, а відтак застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недоцільним.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора в обґрунтування заявленого клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, які просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, посилаючись на необґрунтованість висунутої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, позитивні дані про його особу та стан здоров`я, а також відсутність в кримінальному провадженні ризиків, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що приблизно о 3 годині 00 хв 24.03.2016 року ОСОБА_5 , перебуваючи на медичному огляді у Клініці психіатрії Головного військового госпіталю Міністерства оборони України, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , прибув до палати №6 вказаного закладу, де в указаний час знаходився ОСОБА_7 , з яким ОСОБА_5 перебував у конфліктних відносинах на ґрунті неприязних особистих стосунків у зв`язку із борговими відносинами. В приміщенні палати №6 в останнього виник умисел на умисне вбивство ОСОБА_7 . З метою реалізації свого злочинного наміру, направленого на умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі, ОСОБА_5 дістав з правої кишені ніж, який приховав раніше, та тримаючи ніж в правій руці, наніс ОСОБА_7 три удари ножем, з яких два удари нанесено в область колінного суглобу правої ноги ОСОБА_7 та один в область лівої половини грудної клітини. Нанісши удар ножем в область життєво важливого органу тіла серця, ОСОБА_5 усвідомлював та передбачав наслідки своїх дій, як небезпечні для життя в момент заподіяння та бажав настання смерті останнього.

Після нанесення ударів ножем ОСОБА_7 , до приміщення палати прибули працівники вказаної установи, тому ОСОБА_5 , бажаючи уникнути відповідальності за вчинене діяння викинув ніж та втік до іншої палати вказаного закладу. В результаті зазначених дій, ОСОБА_5 заподіяв ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді колото-різаних ран грудної клітини та колінного суглобу правої ноги, проте не довів свій злочинний умисел до кінця з причин, які не залежить від його волі.

24.03.2016р. о 15 год. 00 хв. ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

24.03.2016р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 складає сукупність належних даних, які підтверджується протоколами огляду місця події від 23.03.2016р., довідкою лікувального закладу ГВМКЦ МО України про виявлені у ОСОБА_7 24.03.2016р. тілесні ушкодження, протоколами допиту потерпілого ОСОБА_7 , свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 .

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , а виходячи лише з фактичних даних, що в містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за викладених в клопотанні обставин. Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарь проти Молдови»), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті. Отже, посилання захисника на необґрунтованість висунутої ОСОБА_5 підозри на цьому етапі досудового розслідування слідчим суддею оцінюються критично.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі.

Незважаючи на позитивні дані про особу підозрюваного, слідчий суддя на виконання зазначених вимог закону враховує тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 за інкриміноване кримінальне правопорушення, конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення, а також наявність значного суспільного інтересу в результатах розслідування кримінального провадження і вважає доцільним з метою запобігання визначеним ст. 177 КПК України ризикам застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Позитивні характеристики підозрюваного на що посилається захисник, а також незаконність поміщення підозрюваного до госпіталю, в якому він перебував на лікуванні за розпорядженням командування військової частини НОМЕР_1 , наявність батьків, які об`єктивно можуть здійснювати контроль за поведінкою підозрюваного за місцем його постійного проживання в м. Кривий Ріг, не можуть бути безумовними підставами для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовують існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених п.п. 1-4 ст. 177 КПК України.

Враховуючи особливу тяжкість та суспільну небезпечність кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , позитивні дані про особу підозрюваного, його задовільний стан здоров`я, наявність значного суспільного інтересу в результатах розслідування кримінального провадження, те, що на даній стадії досудового розслідування не можливо провести всі заплановані слідчі дії, направлені на встановлення фактичних обставин справи, те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідчий суддя дійшов висновку, про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, з яких не може бути застосовано жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

На підставі ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177 та 178 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави з огляду на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення із застосуванням насильства.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ :
Клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 22 травня 2016р. до 15 год 00 хв.

Строк тримання під вартою відраховувати з моменту затримання з 24.03.2016р. з 15 год 00 хв.

В порядку ст. 206 КПК України зобов`язати орган досудового розслідування, яким проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002189 від 24.03.2016р., забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження ОСОБА_5 на предмет наявності у нього тілесних ушкоджень.

Визначити строк дії ухвали до 22 травня 2016 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1