Справа № 355/1277/16-к
Провадження № 1-кс/355/268/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про відмову в задоволенні клопотання про арешт майна
17 жовтня 2016 року слідчий суддя Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю сторони кримінального провадження слідчої СВ ОСОБА_3
розглянувши клопотання слідчого СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000853 від 14 жовтня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на майно за матеріалами досудового розслідування №0000853 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 жовтня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що 14.10.2016 року до Баришівського ВП ГУ Національної поліції в Київській області надійшло повідомлення від чергового Баришівського відділення Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_5 про те, що неподалік с. Коржі, на полі, знаходяться викопані труби недіючої зрошувальної системи.
Дані відомості 14.10.2016 року були внесені до ЄРДР за №0000853 та розпочато досудове розслідування.
Під час огляду місця події, на полі неподалік від залізничного переїзду, що розташоване з лівого боку автодороги « Березань-Баришівка » було виявлено труби зрошувальної системи поливу довжиною 184 метри, роз`єднані на двадцять сім окремих частин, що свідчить про те, що невідомі особи, маючи умисел на скоєння крадіжки труб зрошувальної системи поливу, розкопали поливну систему та розділивши на частини, дістали її з грунту та підготували для вивозу.
З метою запобігання можливості незаконного відчуження зрошувальної системи поливу просить суд задовольнити заявлене клопотання та накласти арешт на труби зрошувальної системи поливу довжиною 184 метри, роз`єднані на двадцять сім окремих частин.
Заслухавши в судовому засіданні клопотання слідчого та ознайомившись з наданими матеріалами клопотання, якими слідчий обґрунтовує свої доводи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає до задоволення, з таких підстав.
Судом встановлено, що 14.10.2016 року Баришівським відділенням поліції Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області до ЄРДР були внесені відомості про те, що неподалік с. Коржі Баришівського району Київської області, поблизу залізничного переїзду невідомі особи здійснюють крадіжку труб зрошувальної системи.
За даним фактом було заведено кримінальне провадження за № 0000853 від 14.10.2016 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.
В цей же день, на місце події виїхала слідчо-оперативна група, яка зафіксувала факт перебування на полі поблизу залізничного переїзду с. Коржі Баришівського району 27 шматків металевої труби зрошувальної системи загальною довжиною 184 метри про що був складений протокол огляду місця події.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Таким чином, законодавець передбачає можливість вжити заходів до арешту майна, яке належить виключно підозрюваному або обвинуваченому.

Під час судового розгляду слідчим суддею встановлено, що на момент розгляду клопотання про арешт майна, власник зрошувальної системи не встановлений, заяви від потерпілого про здійснення крадіжки його майна, до правоохоронних органів не надходило, повідомлення про підозру у вчиненні кримінального провадження нікому повідомлено не було.

В матеріалах поданого клопотання, яким слідчий обгрунтовує необхідність накладення арешту, в наявності лише рапорт чергового Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького відділу ГУ НП в Київській області про те, що до чергової частини надійшло анонімне повідомлення, що на полі поблизу с. Коржі Баришівського району знаходяться викопані труби. ( Заявник черговий прокуратури ОСОБА_6 ) та протокол огляду місця події від 13.10.2016 року.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, пунктами 3,4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Цей перелік є вичерпним та розширювальному тлумаченню не підлягає.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 року у справі « Смирнов проти Росії » було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Оскільки в ході розгляду заявленого клопотання слідчим не зазначено яка особа є потерпілою від злочину, кому належать труби поливної системи, не дотримано вимог пункту третього частини 2 статті 171 КПК України, а саме не надано документів, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження вказаним майном, то слідчий суддя вважає за необхідне в задоволенні заявленого клопотання відмовити.

На підставі вище викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання слідчого СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 про арешт майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції продовж п`яти днів.
Слідчий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1