Справа № 588/1308/15-к
№ провадження 1-кс/588/154/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.04.2016 року Слідчий суддя Тростянецького районного суду Сумської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за клопотанням заступника начальника СВ Тростянецького ВП Охтирського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_4 , матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000456 від 24.08.2015 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м.Тростянець Сумської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.121, ч.1 ст.296 КК України,
В СТ А Н О В И В:

20.04.2016 року заступник начальника СВ Тростянецького ВП Охтирського ВП ГУНП в Сумській області звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 . Клопотання погоджено з прокурором та мотивовано наступним. 24.08.2015 близько 01 години в м. Тростянець Сумської області по вул.Горького, на території літнього майданчику, розташованого у парку неподалік релігійної споруди «Капличка», ОСОБА_5 , маючи умисел на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, ігноруючи загальноприйняті норми моралі та поведінки в суспільстві, безпричинно, діючи з особливою зухвалістю та хуліганських спонукань, поводячи себе нахабно та зухвало, використовуючи малозначний привід, ініціював конфлікт з ОСОБА_6 , який також відпочивав на вказаному майданчику, на очах у сторонніх осіб почав його ображати та безпричинно наніс потерпілому удари ногами і руками в область грудної клітини та голови, а також головою в область обличчя. В результаті ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді: перелому венечного відростку нижньої щелепи зліва; а)набряку головного мозку, б)травматичного субархноїдального крововиливу. В результаті отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_6 помер в реанімаційному відділенні КЗ «Тростянецька ЦРЛ».
Такі дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч.1 ст. 296 КК України, - хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та за ч.2 ст.121 КК України, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.
Місце перебування ОСОБА_5 проведеними в ході досудового розслідування заходами, встановлене не було.
27.08.2015 слідчим СВ Тростянецького РВ УМВС України в Сумській області ОСОБА_5 складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 296, ч.2 ст. 121 КК України, яке направлене в порядку, відповідно до ст.111 КПК України.
Вина ОСОБА_5 обґрунтовано доводиться зібраними по кримінальному провадженню доказами, зокрема допитами свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .
Встановлено, що ОСОБА_5 , будучи обізнаним про наслідки своїх дій та про те, що його місцезнаходження встановлюють працівники міліції, з метою ухилення від кримінальної відповідальності залишив місце проживання і на даний час переховується від правоохоронних органів.
На даний час ОСОБА_5 оголошений у міжнародний розшук каналами Інтерполу та може бути затриманим на території іншої держави, однак за відсутності ухвали про обрання щодо останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, видача особи (екстрадиція) компетентним органам держави України є неможливою.
В клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу у відношенні до ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого законом передбачене покарання від семи до десяти років позбавлення волі, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності переховується від органів досудового розслідування, що підтверджується відсутністю його за місцем свого постійного проживання у АДРЕСА_1 , також враховуючи 20річний вік підозрюваного, задовільний стан його здоров`я, відсутність постійного місця роботи підозрюваного, відсутність утриманців, репутацію підозрюваного, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, незадовільний майновий стан, відсутність майна, на яке може бути накладено арешт з метою відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди, тощо, існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування, може перешкоджати об`єктивному розслідуванню провадження та продовжити злочинну діяльність, слідчий вважає за доцільне обрання до підозрюваного вищевказаного запобіжного заходу.

Прокурор підтримав клопотання слідчого.

Вивчивши клопотання, дослідивши докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Матеріалами справи встановлено, що Слідчим відділом Тростянецького ВП Охтирського ВП ГУНП в Сумській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ЄРДР за № 0000456 від 24.08.2015 року за підозрою ОСОБА_5 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 296, ч.2 ст. 121 КК України за фактом завдання ним ударів 24.08.2015 близько 01 години у м. Тростянець в парку по вул.Горького з хуліганських мотивів в область голови ОСОБА_6 , в результаті чого останній отримав тілесні ушкодження у вигляді: перелому венечного відростку нижньої щелепи зліва, набряку головного мозку, травматичного субархноїдального крововиливу, від чого ОСОБА_6 помер в реанімаційному відділенні КЗ «Тростянецька ЦРЛ».

За результатами проведеного досудового розслідування здобуто достатні докази про вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.296, ч.2 ст.121 КК України, стосовно нього 27.08.2015 року винесено повідомлення про підозру у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень.

28.08.2015 ОСОБА_5 оголошено у державний розшук. ОСОБА_5 ухилявся від органів досудового розслідування та суду. Так він 25.08.2015 року виїхав на територію Російської Федерації, що підтверджено інформацією Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України.
Листом Робочого апарату Укрбюро Інтерполу Національної поліції України від 02.12.2015 року № 34/60 повідомлено, що 30.11.2015 року ОСОБА_5 оголошений у міжнародний розшук з метою арешту та екстрадиції в Україну для притягнення його до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів, передбачених ч.2 ст.121, ч.1 ст.296 КК України, у зв`язку з чим необхідно звернутися до суду з поданням про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
З наведених підстав у органу досудового розслідування є підстави вважати, що ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування та суду.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень підтверджується :
-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , щодо можливої причетності ОСОБА_5 до заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_6 ;

-висновок судмедекспертизи щодо характеру, ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, виявлених у потерпілого ОСОБА_6 та причини його смерті;

-протоколом пред`явлення для впізнання, за яким свідок ОСОБА_8 впізнав ОСОБА_5 , як особу, що спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_6 .

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Згідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.. 177 КПК України.
Відповідно до ч.6 ст.193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст..177 КПК України, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.
Зважаючи на викладене, слідчий суддя прийшов до висновку про наявність в клопотанні правових підстав, з якими закон пов`язує можливість вирішення питання про обрання особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч.6 ст.193 КПК України.
Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст..177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якої підозрюється особа.
Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації, слідчий суддя відповідно до положень ст. ст. 177, 178 КПК України, практики Європейського Суду з прав людини враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.296 ч.2 ст.121 КК України, одне з яких є тяжким кримінальним правопорушенням, конкретні обставини справи, розмір покарання яке загрожує підозрюваному у разі доведення його вини, дані про його особу, його соціальний статус, те, що переховувався від органів досудового розслідування, у зв`язку з чим був оголошений у міжнародний розшук, та вважає наявними ризики для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для запобігання його подальшим спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, отже клопотання підлягає задоволенню.
Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без участі підозрюваного, який оголошений у міжнародний розшук, є винятковим випадком, та після затримання особи і не пізніше як через 48 годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного повинен розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Вимогами ст.196 КПК України встановлено обов`язок слідчого судді визначити в ухвалі суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. Статтею 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.
Оскільки при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не розглядається питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що має бути вирішено відповідно до вимог ст.193 ч.6 КПК України через сорок вісім годин після затримання особи і доставки її до місця кримінального провадження, слідчим суддею граничний строк дії ухвали суду про обрання запобіжного заходу не визначається.
Також слідчим суддею не вирішується питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою разом із визначенням розміру застави відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, оскільки відповідно до ч.6 ст.193 КПК України лише після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Вказана ухвала оскарженню не підлягає з огляду на те, що нормами КПК України не передбачена можливість оскарження ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яка постановлена в порядку ч.6 ст.193 КПК України. Відповідно до п.8 ч.1 ст.129 Конституції України право на забезпечення апеляційного оскарження рішення передбачено у встановлених законом випадках. За змістом ч.1 ст.309 КПК України в апеляційному порядку може бути оскаржена тільки ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Отже на підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, ст..ст. 177, 178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заступника начальника СВ Тростянецького ВП Охтирського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000456 від 24.08.2015 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_5 не пізніше як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження слідчому забезпечити доставку підозрюваного до слідчого судді для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1