Справа № 468/141/16-к
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА
27.07.2016 м. Баштанка
Слідчий суддя Баштанського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 прокурора ОСОБА_4
В судовому засіданні заявник скаргу підтримав та просив її задовольнити.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 , вважає, що скарга не підлягає задоволенню, так як відсутні для цього законні підстави, в зв`язку з тим, що не запрошення адвоката ОСОБА_3 , на збори адвокатів не могли спричинити будь-якої шкоди, в тому числі і моральної.
Свідок ОСОБА_6 , в судовому засіданні повідомила, що вона говорила скаржнику, що вона вже не керівник ЮК, так як її про це вказали усно із обласної колегії, та вона здається говорила, про те, що вони мають розглядати питання взяття на поруки ОСОБА_5 , однак не знала на той момент коли буде прийматись ( чи не прийматись) вказане рішення. Про дату та час ОСОБА_3 ,про проведення засідання трудового колективу, вона не повідомляла, так як на той момент сама не знала коли таке засіданні відбудеться. До складу трудового колективу Баштанської юридичної консультації входять 4 особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , та ОСОБА_3 .
Слідчий суддя, заслухавши думку скаржника ОСОБА_3 , думку прокурора ОСОБА_4 , допитавши свідка ОСОБА_6 , вивчивши письмові матеріали надані до скарги та кримінальне провадження, вважає, що скарга підлягає задоволенню зі слідуючих підстав:
24 червня 2016 року заявник подав прокурору Баштанської місцевої прокуратури заяву про залучення його до даного кримінального провадження як потерпілого.
29.06.2016 року прокурор Баштанської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , виніс постанову про відмову у визнанні його потерпілим, яку він одержав поштою 02.07.2016 року.
Вищевказана постанова слідчого є необґрунтованою, оскільки суперечить нормам кримінально процесуального закону.
Відповідно до ч. 5 ст. 110 КПК України мотивувальна частина постанови слідчого, прокурора повинна містити відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, а також мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК України.
Відповідно до ч. ч. 1 3 ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.
Із змісту ч. 1 п.5 ст. 303 КПК України слід, що на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність прокурора, про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.
Відповідно до статті 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.
Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.
Згідно ст. 40 Конституції України - усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення, або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.
В ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» зазначається, що адвокатське самоврядування це гарантоване державою право адвокатів самостійно вирішувати питання організації та діяльності адвокатури в порядку, встановленому вказаним законом;
Відповідно до ч.1 ст.15 «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» - адвокатське об`єднання є юридичною особою, створеною шляхом об`єднання двох або більше адвокатів (учасників), і діє на підставі статуту.
Із змісту ч.1 ст..20 «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» - під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: - п.6) бути присутнім під час розгляду своїх клопотань і скарг на засіданнях колегіальних органів та давати пояснення щодо суті клопотань і скарг;
Встановлені в ході розгляду заяви обставини свідчать про достатність підстав вважати, що заявника ОСОБА_3 було позбавлено законного права як члена трудового колективу Баштанської ЮК взяти участь в загальних зборах трудового колективу, шляхом висловлення своєї думки і позиції з приводу передавати чи не передавати адвоката ОСОБА_5 , на поруки трудового колективу, та в подальшому як члена вищевказаного трудового колективу виконувати рішення суду на протязі 1 року взявши зобов`язання та здійснювати контроль за поведінкою ОСОБА_5 ..
Наведене свідчить про необхідність задоволення скарги щодо визнання ОСОБА_3 потерпілим по даному кримінальному провадженню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303-308 КПК України слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Скаргу задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: