У Х В А Л А
28.08.2015 Справа №607/5705/15-к

Провадження № 1-кс/607/5494/2015

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ УМВС в Тернопільській області ОСОБА_2 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СУ УМВС України в Тернопільській області ОСОБА_2 , за погодженням старшого прокурора відділу прокуратури Тернопільської області ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області в рамках кримінального провадження №0002737 від 21 жовтня 2014 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 190 КК України, з клопотанням про арешт майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , яка згідно договору купівлі продажу № 1528 від 29 липня 2012 року належить на праві приватної власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительці АДРЕСА_2 , шляхом заборони розпорядження вказаною квартирою, з метою забезпечення цивільних позовів та можливої конфіскації майна.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч.ч. 2-4 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. У клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди. Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, повинна бути співмірною із розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Слідчий у своєму клопотанні як підставу для арешту майна вказує, що такий захід забезпечення кримінального провадження необхідний з метою забезпечення можливої конфіскації майна, а також відшкодування завданої злочином матеріальної шкоди, оскільки потерпілими у кримінальному провадженні заявлені цивільні позови.

Клопотання слідчого про накладення арешту на майно з метою можливої конфіскації є необґрунтованим, оскільки згідно повідомлення про підозру від 07 квітня 2015 року, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, санкція якої не передбачає покарання у виді конфіскації майна.

Щодо клопотання слідчого в частині накладення арешту на майно з метою забезпечення цивільних позовів, то в порушення ч. 3 ст. 171 КПК України, в клопотанні слідчого, погодженого з прокурором, про арешт майна, не зазначено та до клопотання не долучено доказів факту завдання шкоди в розмірі «більш як 800 000 гривень». Так, у клопотанні слідчий зазначає, що протягом 2014-2015 років ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за попередньою змовою між собою заволоділи грошовими коштами громадян на більш як 800 000 гривень. Проте, згідно повідомлення про підозру від 18 травня 2015 року, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, становить 182 150 гривень.

До клопотання також не долучено цивільних позовів, які, як зазначено у клопотанні, було заявлено потерпілими у кримінальному провадженні, з метою забезпечення яких слідчий клопоче про накладення арешту на майно.

Окрім того, в клопотанні слідчого не зазначено вартості майна, яке необхідно арештувати, що позбавляє слідчого суддю, у відповідності до ч. 4 ст. 171 КПК України, визначити співмірність розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, вартості майна, яке необхідно арештувати.

Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, а саме те, що в клопотанні про накладення арешту на майно з метою забезпечення цивільного позову та можливої конфіскації майна не зазначено доказів факту завдання шкоди та розміру цієї шкоди, не долучено цивільних позовів, заявлених в межах кримінального провадження, не вказано вартості майна, яке необхідно арештувати, а також те, що санкція ч. 3 ст. 190 КК України не передбачає конфіскації майна, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання про арешт майна подане без додержання вимог ст. 171 КПК України, тому на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СУ УМВС в Тернопільській області ОСОБА_2 про арешт майна, повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, який рахувати з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала суду оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя /підпис/ ОСОБА_1