Справа № 675/1436/15-к
Провадження № 1-кп/675/87/2015
У Х В А Л А
"01" вересня 2015 р. м. Ізяслав
Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі судді: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,

Підстав для закриття справи відповідно до п. п. 4-8 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України немає.
Обвинувальний акт складено відповідно до вимог закону, підстав для його повернення прокурору немає.
Справа підсудна Ізяславському районному суду Хмельницької області відповідно до вимог ст. ст. 32, 33 Кримінального процесуального кодексу України.
Судовий розгляд, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід здійснювати у відкритому судовому засіданні.
Обмежень, передбачених положеннями ч. 2 ст. 27 КПК України, не встановлено.
Клопотання прокурора про приєднання до матеріалів кримінального провадження письмових доказів вирішено.
Вислухавши позицію сторін обвинувачення та захисту, суд приходить до висновку, що підготовка до судового розгляду закінчена, можливо призначити судовий розгляд.
Прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд, за клопотанням учасників судового провадження, має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
При вирішенні заявленого прокурором клопотання судом враховуються положення ст. 131 КПК України, якою визначено, що одним із передбачених КПК України видом заходів забезпечення кримінального провадження, що застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, є запобіжні заходи, що застосовуються на підставі ухвали суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом, якщо прокурор доведе, що є підстави для його застосування.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Так, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , суд враховує наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Крім наявності ризику, передбаченого ч. 1 ст. 177 КПК України, суд також враховує особу, вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного: те, що ОСОБА_4 сім`ї не має, ніде не працює і не вчиняє дій для пошуку роботи, що фактично унеможливить здійснення за ним контролю з боку прокурора у разі обрання запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, особистої поруки або домашнього арешту.
Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.
З огляду на викладене, суд дійшов переконливого висновку, що обвинуваченому слід обрати запобіжний захід тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, внаслідок чого не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.
Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід обчислювати з часу проголошення даної ухвали.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України визначено, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 334 КПК України, матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу. У разі якщо на розгляд місцевого суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.
Зважаючи на викладене, з метою дотримання вимог ст. 334 КПК України, суд приходить до висновку про доцільність об`єднання вказаних матеріалів в одне провадження.
Керуючись ст.ст. 314, 315, 316, 334 Кримінального процесуального кодексу України,
Провадженню присвоїти № 1-кп/675/79/2015, справа № 675/1321/15-к.
Призначити судовий розгляд на 04 вересня 2015 року о 10 годині 00 хвилин у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Ізяславського районного суду.
Про час та місце судового розгляду повідомити прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 .
Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та жителю АДРЕСА_1 , українцю, громадянину України, освіта повна загальна середня, не одруженому, не працюючому, раніше судимому:
- 16 березня 2010 року Богодухівським районним судом Харківської області за ст. ст. 185 ч. 1, 75, 76 КК України до покарання у вигляді 1 року позбавлення волі з іспитовим строком на 1 рік;
- 02 травня 2011 року Богодухівським районним судом Харківської області за ст. ст. 185 ч. 3, 71 ч. 1 КК України до покарання у вигляді 3 років 6 місяців позбавлення волі,
запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в СІЗО № 29 строком на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 01 вересня 2015 року до 30 жовтня 2015 року.
Ухвала про обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Для тримання під вартою обвинувачений ОСОБА_4 підлягає направленню до СІЗО № 29.
Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 , обов`язків визначених Кримінальним процесуальним кодексом України.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави у вказаному розмірі покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки, передбачені п. п. 1, 2, 3 ч. 5 ст. 194 КПК України:
- прибувати за кожною вимогою прокурора або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, тобто з АДРЕСА_1 , без дозволу прокурора або суду;
- повідомляти прокурора або суд про зміну місця свого проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити на строк два місяці з дня його звільнення з під варти.
Попередити обвинуваченого, що після внесення застави у разі невиконання покладених на нього обов`язків застава може бути звернута в дохід держави.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій особі Хмельницького слідчого ізолятора Державного департаменту України з питань виконання покарань у Хмельницькій області.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Хмельницького слідчого ізолятора негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це усно і письмово суддю Ізяславського районного суду ОСОБА_1
У разі внесенні застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити ОСОБА_4 негайно після її проголошення.
Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена обвинуваченим або його захисником в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення.
В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: ОСОБА_1