Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

10 вересня 2015 року слідчий суддя ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ ЛУ в метрополітені ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_2 , про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ ЛУ в метрополітені ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_2 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту, яке обгрунтовує тим, що СВ ЛУ в метрополітені ГУМВС України в місті Києві проводиться досудове розслідування за матеріалами кримінального провадження, які зареєстровані у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0001022 від 20.08.2014 року за ознаками кримінального правопорушеня, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України і під час цього розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на майно, а саме:

- квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00);

- земельну ділянку з кадастровим номером :09:012:0008, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 25);

- земельну ділянку з кадастровим номером :09:035:0007, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 25);

- житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 25), власником якої є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП № НОМЕР_1 ), паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 виданий 21.03.1996 Жовтневим РУ ГУМВС України в місті Києві та заборонити розпоряджатися таким майном, з метою забезпечення цивільного позову та запобігання до його зникнення, втрати, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно зі ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Частиною 4 ст. 171 КПК України встановлено, що вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, повинна бути співмірною із розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

У клопотанні про арешт майна слідчий зазначив: «з метою забезпечення у подальшому заявленого КП «Київський метрополітен», цивільного позову до ОСОБА_3 , у порядку ст. 128 КПК України на загальну суму 204757,62 гривень, наявна необхідність у накладенні арешту на майно підозрюваного для подальшого відшкодування збитків завданих державі».

У порушення вищезазначених вимог закону, у клопотанні відсутні докази того, що вартість майна на яке необхідно накласти арешт, співмірна із розміром завданої державі шкоди.

Відсутність таких даних у клопотанні унеможливлює його належний розгляд.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, у відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 - 172, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ ЛУ в метрополітені ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_2 , про накладення арешту на майно - повернути прокурору ОСОБА_4 , для усунення недоліків.

Встановити прокурору прокуратури Подільського району м. Києва ОСОБА_4 строк в 72 години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1