н/п 1-кс/640/8071/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"18" листопада 2015 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участі прокурора - ОСОБА_3 ,
На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 16.11.2015 до Київського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області надійшла заява ОСОБА_7 щодо протиправних дій ОСОБА_6 та ОСОБА_5 ..
Під час досудового слідства встановлено, що 16.11.2015 невстановленою особою до Агентства нерухомості "Харків-Ріелтер", розташованого за адресою: м. Харків, вул. Героїв праці, 20/321 надані підроблені документи, необхідні для здійснення купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 , серед яких довіреність від імені ОСОБА_4 на ім`я ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на бланку НАС 280664 від 22.10.2015, що містить неправдиві відомості.
16.11.2015 в ході проведення огляду місця події у приміщенні Агентства нерухомості «Харків-Ріелтер» за адресою: м. Харків, вул.. Героїв Праці, 20/321, були виявлені та вилучені документи зазначені в клопотанні.
Орган досудового розслідування зазначає, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, виявлення і фіксації інших епізодів злочинної діяльності, з метою припинення можливих злочинів, що готуються, а також враховуючи, що вилучені документи є предметами кримінального правопорушення, виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно, яке було тимчасово вилучене 16.11.2015, в ході проведення огляду.
При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор підтримав клопотання.
На виконання вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчим суддею здійснено виклик особи - власника тимчасово вилученого майна, на яке слідчий просить в зазначеному клопотанні накласти арешт.
В судове засідання ОСОБА_4 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. Згідно наданого прокурором ОСОБА_8 листа, 18.11.2015 здійснено виїзд за місцем реєстрації ОСОБА_4 до кв. АДРЕСА_3 , проте за вказаною адресою будь-які особи були відсутні.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття вказаної особи у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
За змістом чинного законодавства, зокрема, ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення;3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом;4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
Тому відсутність повідомлення про підозру у кримінальному правопорушенні не позбавляє права звернутися з клопотанням про арешт майна для забезпечення доказової бази в кримінальному правопорушенні, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, вказані в клопотанні предмети мають значення для досудового розслідування, а також можуть доказами у кримінальному провадженні.
Зазначені у клопотанні речі відповідають критеріям, передбаченим ч.2 ст. 167 КПК України, як тимчасово вилучене майно, які можуть бути речовими доказами.
Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Місцем зберігання арештованого майна визначити Київський відділ поліції Національної поліції в Харківській області, в порядку, визначеному Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1