Справа № 750/3004/26
Провадження № 1-кс/750/689/26
У Х В А Л А

13 березня 2026 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чернігові клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000040 від 11.02.2026 стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, -

в с т а н о в и в:

Старший слідчий П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м. Чернігові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_6 , за погодженням з першим заступником керівника Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання з наведених у ньому підстав.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, вказав на необґрунтованість і недоведеність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які перераховано в клопотанні. Вказав, що підозрюваний ОСОБА_5 має сталі соціальні зв`язки, одружений, має на утриманні малолітню дитину, раніше не судимий, не має наміру переховуватись від слідства, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з перебуванням у м. Києві.

ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав аргументи захисника, заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з перебуванням у м. Києві.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.

П`ятим слідчим відділом (з дислокацією у м. Чернігові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за № 0000040 від 11.02.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

12.03.2026 ОСОБА_5 затримано уповноваженою особою в порядку ст.208 КПК України та у цей же день повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

Згідно із ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує наступне.

Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин.

У справах «Феррарі-Браво проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Чеботарь проти Молдови» ЄСПЛ зазначив, що для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення. При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування і на даному етапі провадження суд не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчинені кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення. Таким чином, слідчому судді необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити саме цей злочин). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Враховуючи досліджені в судовому засіданні докази, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років.

При вирішенні клопотання слідчий суддя приймає до уваги характер вчиненого протиправного діяння, зокрема, тяжкість учиненого кримінального правопорушення; враховано дані про особу підозрюваного, його вік, сімейний і матеріальний стан.

Слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про те, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення злочину проти правосуддя, набувши після повідомлення йому про підозру іншого процесуального статусу підозрюваний, може планувати втечу з метою уникнення кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування. На даний час у кримінальному провадженні проведений не увесь комплекс необхідних слідчих (розшукових) дій, не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування, не встановлені усі співучасники злочину, місця зберігання речей та документів, що можуть бути використані як речові докази, таким чином є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі та маючи авторитет серед працівників Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області та користуючись адміністративним впливом, може намагатися знищити, сховати або спотворити вказані речові докази та документи, які мають значення для кримінального провадження.

Слідчий суддя також вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що отримавши матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ОСОБА_5 володітиме інформацією стосовно характеризуючих, в тому числі біографічних даних свідка, який надав органу досудового розслідування викривальні покази стосовно нього, приймав участь у проведенні слідчих (розшукових) дій та користуючись адміністративним впливом, у зв`язку з чим останній матиме можливість безперешкодно впливати на вказаного та ймовірних інших учасників процесу шляхом підкупу, примусу, погроз з метою зміни або відмови їх від показів.

Також підозрюваний може вплинути на свідків, використовуючи своє службове становище заступника начальника Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, у тому числі шляхом надання вказівок, переконання, залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій та/або заходів адміністративного, дисциплінарного впливу.

Крім того, кримінальне правопорушення вчинене ОСОБА_5 ймовірно здійснювалося групою осіб, яким підозрюваний може повідомити форми і методи роботи правоохоронних органів України, що стали йому відомі у зв`язку із набуттям статусу підозрюваного. Крім того з метою ухилення від кримінальної відповідальності він зможе як сам так і на його вимогу, використовуючи інших осіб, шляхом вмовлянь, погроз чи підкупу впливати, або вимагати впливу на свідків та очевидців вчиненого злочину, відомості про які він може отримати, як з копій матеріалів кримінального провадження так із інших джерел.

Обіймаючи тривалий час посади в системі органів Держаудитслужби, підозрюваний може бути обізнаним у засобах, формах та методах проведення досудового розслідування у злочинах і тому, у нього наявні відповідні організаційні можливості, особисті та ділові зв`язки з суб`єктами, уповноваженими на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, у тому числі з іншими працівниками правоохоронних органів, посадовими особами вищого військового органу. Зазначені можливості та зв`язки ОСОБА_5 , у разі незастосування до нього запобіжного заходу із покладенням певних обов`язків, зможе більшою мірою використати для того, щоб уникнути кримінальної відповідальності та перешкоджати кримінальному провадженню будь-яким іншим чином, у т.ч. шляхом підкупу, погроз, тиску на учасників та сторін кримінального провадження.

Крім цього, наявний ризик здійснення підозрюваним незаконного впливу на працівників Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, інших свідків у вказаному кримінальному провадженні як самостійно, так і через інших діючих посадових осіб Держаудитслужби, що вказує на можливість вчинення підозрюваним дій, що утворюють інші склади кримінальних правопорушень, які пов`язані із застосуванням насильства або погрозою.

Таким чином, у судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_5 інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, а тому клопотання слід задовольнити, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з можливістю внесення застави.

Розмір застави згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України, практикою Європейського суду з прав людини, повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися. Межі розміру застави визнечені п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України.

З урахуванням установлених на цей час обставин учиненого протиправного діяння, мотивів підозрюваного, зважаючи на особу підозрюваного, який раніше не судимий, має стійкі соціальні зв`язки, заставу слід визначити в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з подальшим утриманням в ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор», строком до 10 травня 2026 року, але не більше, ніж строк досудового розслідування.

Строк тримання під вартою необхідно рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 10 год. 30 хв. 12.03.2026.

Визначити розмір застави в сумі 998 400 (дев`ятсот дев`яносто вісім тисяч чотириста) грн 00 коп.

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави на підозрюваного будуть покладені наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, суду; не відлучатися із м. Чернігова без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання уповноваженому органу паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні щодо його обставин.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, підозрюваним застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1