Справа №523/1140/26
Провадження №1-кс/523/2497/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2026 року м. Одеса

Слідчий суддя Пересипського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 в режимі відеоконференції, захисника ОСОБА_4 в присутності підозрюваного, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання захисника ОСОБА_4 про зменшення розміру застави у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078 від 08.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 426-1, ч.3 ст. 369-2 КК України, стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Білгород-Дністровський, Одеської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, який на момент вчинення кримінального правопорушення перебував на посаді заступника командира з психологічної підтримки персоналу військової частини НОМЕР_1 у званні «лейтенант», раніше не судимого,

підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадження до слідчого судді Пересипського районного суду міста Одеса надійшло клопотання захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 про зменшення розміру застави, а саме з 1664000 гривні 00 копійок на заставу у розмірі 299520 гривні 00 копійок.

Ухвалою слідчого судді Пересипського районного суду міста Одеси від 16.01.2026 року було частково задоволено клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваного у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000078 від 08.01.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 426-1, ч. 3 ст. 369-2 КК України, та застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, до 16 березня 2026 року включно, з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави, у розмірі - 500 (п`ятсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 664 000 (один мільйон шістсот шістдесят чотири тисячі) гривень.

Своє клопотання сторона захисту обґрунтовує тим, що застосований до підозрюваного ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави може бути зменшений з урахуванням матеріального стану родини ОСОБА_5 , батьків пенсіонерів - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з доходом у вигляді пенсії за 2025 рік у розмірі 39 971,74 грн., ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з доходом у вигляді пенсії за 2025 рік у розмірі 66 196,00 грн., які потребують допомоги в побуті. Також у ОСОБА_5 наявне постійне місце проживання, дружина, перебуває на утриманні малолітній син ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьки дружини ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та ОСОБА_11 , 1953 р.н., який має безстрокову інвалідність.

Адвокат зазначає, що слідчим суддею визначено розмір застави у розмірі 1 664 000, 00 грн., який є непомірним тягарем, оскільки також потрібно врахувати, що дохід ОСОБА_5 за останній рік склав 661 351,23 грн. з ПДВ, що підтверджується довідкою про доходи, і наразі перебуваючи під вартою йому нараховується мінімальний оклад, що передбачено «Порядком виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам» затвердженим Наказом № 260 від 07.06.2018 Міністерства оборони України, а майно, яке перебуває у його власності відсутнє, що також підтверджується інформацією з реєстру, а його батьки мають підтверджений невеликий дохід, потребують допомоги, як і батьки дружини підозрюваного, батько якої має інвалідність та перебуває на утриманні малолітній син. Враховуючи викладене вище, застосована сума застави, визначена ухвалою слідчого судді на думку адвоката є явно не пропорційною, а отже несправедливою у розумінні ст.1 Першого Протоколу та п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на підставі чого просив зменшити заставу до 90 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 299 520,00 гривень.

Підозрюваний, його захисник в судовому засідання підтримали подане клопотання та просили його задовольнити.

В судовому засіданні прокурор в режимі відеоконференції не заперечував щодо задоволення даного клопотання.

Вислухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З клопотання вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також ст. 182 КПК України передбачає, що, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів мінімальної заробітної плати відповідно.

В межах даного кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Пересипського районного суду міста Одеси від 16.01.2026 року по справі № 523/1140/26 було застосовано відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, та визначено можливість внесення застави у розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 1 664 000 гривень з покладеними на нього обов`язків, передбачених ст.76 КК України.

Станом на 20.02.2026 року заставу підозрюваним ОСОБА_5 внесено не було, а тому запобіжним заходом у даному кримінальному провадженні є тримання під вартою.

Отже, на думку слідчого судді, підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такі ж підстави можуть бути враховані судом в конкретній справі при вирішенні питання про зменшення розміру застави, який було визначено раніше за судовим рішенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Окрім того, відповідно до ч. 3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Суд зазначає, що з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людини існування.

В рішенні від 20.11.2010 р. у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Не менш важливими є принцип пропорційності та відсутність надмірного тягаря. Між розміром застави і метою, яку вона покликана забезпечити, має існувати розумна пропорційність.

Для того щоб розмір застави можна було вважати таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя з урахуванням положень ст. ст. 177, 178 КПК України, фактичних обставини інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, повинен раціонально співставити їх з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного та тяжкістю злочину у вчиненні якого він підозрюється.

Слідчий суддя виходить з того, що застава має гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, бути реальною та досяжною для підозрюваного, не носити характеру завідомо непомірного фінансового тягаря.

Крім того, суд враховує наведені у клопотанні обставини щодо істотної зміни майнового та сімейного стану підозрюваного, а саме необхідність в постійному догляду за батьками похилого віку, які потребують допомоги в побуті, наявність значних фінансових зобов`язань перед дружиною, малолітнім сином та батьками дружини, де батько дружини є особою з інвалідністю, які перебувають на утриманні у ОСОБА_5 ..

Зазначені обставини свідчать про те, що збереження надмірно високого розміру застави створює для підозрюваного ОСОБА_5 та його родини надмірний та непропорційний фінансовий тягар.

Суд також бере до уваги, що первісний розмір застави визначався на початковій стадії провадження, ризики ще не були перевірені фактичною поведінкою особи.

Оцінивши у сукупності всі встановлені обставини, дані про особу підозрюваного, його майновий стан, соціальні зв`язки, а також принципи розумності та пропорційності, позицію прокурора та сторони захисту суд доходить висновку, що мети запобіжного заходу можливо досягти шляхом визначення значно меншого розміру застави.

Таким чином, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання захисника підозрюваного та змінити розмір застави з 1 664 000 (один мільйон шістсот шістдесят чотири тисячі) гривень 00 копійок на заставу у розмірі 299 520 (двісті дев`яносто дев`ять тисяч п`ятсот двадцять) гривень 00 копійок.

На підставі викладеного, керуючись ст. 182 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_4 про зменшення розміру застави підозрюваному ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0000078 від 08.01.2026 задовольнити.

Зменшити розмір застави визначений підозрюваному ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000078 від 08.01.2026 ухвалою слідчого судді Пересипського районного суду міста Одеси від 16 січня 2026 року по справі № 523/1140/26, провадження №1-кс/523/1312/26, зменшивши її розмір до 90 (дев`яносто) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 299 520 (двісті дев`яносто дев`ять тисяч п`ятсот двадцять) гривень 00 коп.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

-прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні та іншими особами з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному (обвинуваченому), що відповідно до ч.ч. 8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та окремому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 24.02.2026 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1