Справа № 752/7975/26
Провадження № 1-кс/752/2721/26
У Х В А Л А

30 березня 2026 року Слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого/дізнавача Голосіївського УП ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та неналежне виконання ухвали,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого/дізнавача Голосіївського УП ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та неналежне виконання ухвали.

Вимоги скарги мотивовані тим, що на виконання ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 10.03.2026 року у справі №752/5646/26, внесено відомості до ЄРДР за №0000174 від 13.03.2026, за заявою ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 358 КК України.

Однак, попри наявність ознак вчинення інших злочинів за статтями 190,197-1,365-2 КК України, відомості по вказаним статтям до ЄРДР внесено не було і досудове розслідування з приводу вказаних злочинів розпочато не було.

На підставі зазначеного ОСОБА_3 у скарзі просить: визнати протиправною бездіяльність осіб Голосіївського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у неповному внесенні відомостей до ЄРДР ( у межах провадження №0000174 або шляхом нового внесення) відомості про вчинення кримінальних правопорушень за ст. 190, 197-1, 365-2 КК України згідно з фактами, викладеними у його з`яві від 26.02.2026 року. Зобов`язати уповноважених осіб Голосіївського УП ГУНП у м. Києві надати оновлений витяг з ЄРДР із повною кваліфікацієб та визнати його потерпілим.

Перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України, зокрема Главою 26, передбачений порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування.

Об`єктом оскарження на підставі Глави 26 КПК України може бути тільки рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора при здійсненні своїх повноважень під час досудового розслідування.

Перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження визначено ч. 1 ст. 303 КПК України.

Відповідно до частин 1, 2, 4 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 10.03.2026 у справі №752/5646/26 зобов`язано уповноважених осіб Голосіївського УП ГУНП у м. Києві вести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_2 від 26.02.2026 та надати йому витяг з ЄРДР.

Згідно відомостей з Витягу з ЄРДР, 13.03.2026, на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва у справі №752/5646/26, уповноваженим дізнавачем Голосіївського УПГУНП внесено відомості по заяві ОСОБА_2 ; кримінальному провадженні присвоєно номер 0000174; правова кваліфікація злочину - ч. ст. 358 КК України.

ОСОБА_2 у скарзі стверджує про те, що уповноваженою службовою особою при внесенні відомостей до ЄРДР було внесено відомості лише по ч. 1 ст. 385 КК України, в той час як у заяві про вчинення злочину було викладено обставини і про інші злочини за статтями ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 197-1, 365-2 КК України.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 21 КПК України вирок та ухвала суду, що набрали законної сили в порядку, визначеному цим Кодексом, є обов`язковими і підлягають безумовному виконанню на всій території України.

Як зазначено в ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР регламентований статтею 214 КПК України та Положенням про ЄРДР, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020).

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 5 статті 214 КПК України до ЄРДР вносяться короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про ЄРДР, з огляду на які до реєстру вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Необхідність зміни стороною обвинувачення правової кваліфікації тієї самої події кримінального правопорушення, відомості про які вже внесені до ЄРДР, не є підставою для повторного внесення до ЄРДР відомостей щодо тієї ж події, але з іншою кваліфікацією.

Реєстр утворений та ведеться відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) з метою забезпечення: реєстрації кримінальних правопорушень (проваджень) та обліку прийнятих під час досудового розслідування рішень, осіб, які їх учинили, та результатів судового провадження; оперативного контролю за додержанням законів під час проведення досудового розслідування; аналізу стану та структури кримінальних правопорушень, вчинених у державі; інформаційно-аналітичного забезпечення правоохоронних органів (пункт 3 розділу 1 Положення про ЄРДР).

Пункт 5 частини 5 статті 214 КПК України містить поняття «попередня правова кваліфікація». Це свідчить про те, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння (поведінку).

Здійснення судового контролю з боку слідчого судді за діями дізнавача, слідчого, прокурора щодо правильності правової кваліфікації (у тому числі попередньої кваліфікації при внесенні відомостей заяви про кримінальне правопорушення до ЄРДР) на етапі досудового розслідування до повідомлення особи про підозру КПК України не передбачено. Виправлення допущених дізнавачем, слідчим помилок на цьому етапі можливе прокурором в рамках процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

Самостійне визначення особою у заяві про злочин наявності певної статті КК України та бажаної кваліфікації кримінального правопорушення не може автоматично свідчити про те, що було вчинено саме цей злочин. Крім того, дізнавач, слідчий, прокурор не зобов`язані вносити відомості до реєстру у точній відповідності зі змістом заяви в частині обраної заявником правової кваліфікації.

Той факт, що кримінальне провадження зареєстроване, свідчить про можливість (й обов`язок сторони обвинувачення) подальшого збирання доказів у цьому провадженні, що, у свою чергу, не виключає можливості подальшого уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення, у тому числі й до правової кваліфікації за іншими статтями.

Вирішення питання про зміну правової кваліфікації кримінального правопорушення не може бути предметом оскарження слідчому судді під час досудового розслідування, відповідно до положень ст. 303 КПК України.

Визначений ст. 303 КПК України перелік рішень, дій та бездіяльності слідчого і прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, є вичерпним і розширеному застосуванню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 304 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.

На підставі зазначеного слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для відмови у відкритті провадження з розгляду даної скарги.

Керуючись статтями 303, 304, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого/дізнавача Голосіївського УП ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та неналежне виконання ухвали.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка подала скаргу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1