Справа 688/1465/26
№ 1-кс/688/616/26
Ухвала

Іменем України

31 березня 2026 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 , подане в межах кримінального провадження №0000261 від 02 березня 2026 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Славута Хмельницької області, громадянина України, з неповною середньою освітою, неодруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого по АДРЕСА_1 , непрацюючого, раніше судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

встановив:

Слідчий СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 , за погодженням із прокурором Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернулась до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий ОСОБА_7 зазначила, що у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, Указом Президента № 40/2026 від 12.01.2026, затвердженим Законом України від 14 січня 2026 року № 4657-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 03 лютого 2026 року строком на 90, тобто до 05 години 30 хвилин 04 травня 2026 року.

Так, 14 лютого 2026 року близько 14 години ОСОБА_5 , перебуваючи біля магазину «Надія», який розташований по вул. Ланок (Івана Мічуріна) 10, в м. Славута Шепетівського району Хмельницької області, помітив на столі, що знаходиться на прилеглій території даного магазину, мобільний телефон марки «Тесnо» моделі «Sраrk 30С», що належить ОСОБА_8 та вирішив його викрасти.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна та обернення його на свою користь, перебуваючи біля вище вказаного магазину, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та їх наслідки, діючи умисно, таємно, повторно, з корисливих мотивів, пересвідчившись, що за його діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає, шляхом вільного доступу із столу, який знаходиться на прилеглій території даного магазину, викрав мобільний телефон марки «Тесnо» моделі «Sраrk 30С» вартістю 4 800 грн 83 коп, із сім-картою мобільного оператора ПрАТ «ВФ Україна» вартістю 100 грн, чим заподіяв потерпілому ОСОБА_8 матеріальної шкоди на загальну суму 4 900 грн 83 коп.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчим СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Шепетівської окружної прокуратури 26.03.2026 ОСОБА_5 обґрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом огляду та добровільної видачі від 03.03.2026 року; заявою про добровільну видачу від 03.03.2026 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; висновком експерта від 03.03.2026 №СЕ-19/123-26/3453-ТВ.

Окрім наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, вбачається наявність наступних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки в розпорядженні сторони обвинувачення є вагомі докази щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Не виключається, що з метою уникнення вказаного покарання, у випадку не застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , останній усвідомлюючи усю суворість потенційного покарання може покинути своє місце проживання і переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків в даному кримінальному провадженні з метою зміни показань на його користь; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний не має тісних соціальних зв`язків, не має легальних засобів для заробітку, раніше притягувався до кримінальної відповідальності та має не погашену судимість; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Більш м`які запобіжні заходи, а саме особисте зобов`язання та особиста порука, враховуючи всі наведені обставини, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 та виконання ним процесуальних обов`язків.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 клопотання про обрання запобіжного заходу підтримали з підстав наведених у ньому, просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні вину у вчиненні кримінального правопорушення, у якому підозрюється за ч. 4 ст. 185 КК України, визнав, не заперечував щодо задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні не заперечував проти застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши думки учасників провадження, дослідивши матеріали долучені до клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до витягу за №0000261 до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 березня 2026 року за заявою ОСОБА_8 внесено відомості про кримінальне правопорушення, кваліфіковане за ч. 4 ст. 185 КК України.

26.03.2026 об 11 год 00 хв ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовано необхідність застосування запобіжного заходу, підозрюваний отримав 30.03.2026 о 15 год 15 хв, а його захисник ОСОБА_6 - 30.03.2026 о 15 год 45 хв.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 177 КК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Статтею 176 КПК України передбачено, що одним із запобіжних заходів є домашній арешт.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про обрання підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК). Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, CampbellandHartley v. theUnitedKingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Враховуючи стадію кримінального провадження, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини під час розгляду цього клопотання, вважає, що повідомлена ОСОБА_5 підозра є обґрунтованою у розумінні ч.1 ст.194 КПК України.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилаються слідчий та прокурор у клопотанні слідчий суддя при вирішенні питання про існування ризику переховування від суду та втечі, вважає, що є обґрунтовані сумніви щодо належного виконання процесуальних обов`язків підозрюваним, а тому вважає, що є актуальним ризик переховування від органу досудового розслідування та суду, зважаючи на тяжкість ймовірного покарання за кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 185 КК України, санкція якої передбачає покарання від п`яти до восьми років позбавлення волі, отже ризик переховування від органу досудового розслідування та суду, враховуючи доводи слідчого, прокурора є досить вірогідним.

Не виключається також ймовірність вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків, офіційних джерел доходів, раніше неодноразово судимий, в тому числі за ч.ч. 2, 3 ст. 185 КК України із реальним відбуванням покарання.

Разом з тим, слідчим і прокурором не надано доказів, які б свідчили про вплив підозрюваного на потерпілого та свідків. Як вбачається з клопотання, на теперішній час проведено їх допит щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення, жоден з яких не вказав на те, що підозрюваний яким-небудь чином намагався вплинути на них. Також не надано доказів, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Враховуючи викладене, з метою досягнення дієвості цього кримінального провадження, забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 слід обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладанням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

При цьому суд зазначає, що сама тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, не є основною чи безпосередньою підставою для обрання запобіжного заходу, а оцінюється в сукупності з наявними ризиками, передбаченими ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст.199 цього Кодексу.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 , подане в межах кримінального провадження №0000261 від 02 березня 2026 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 (за винятком випадків необхідності прибуття в укриття, в разі оголошення повітряної тривоги на час воєнного стану), строком на два місяці, тобто до 31 травня 2026 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк до 31 травня 2026 року включно наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора Шепетівської окружної прокуратури або судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або судді, а саме: м. Славута Шепетівського району Хмельницької області;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

В разі невиконання вищевказаних зобов`язань до підозрюваного ОСОБА_5 може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Копію ухвали негайно після її оголошення вручити підозрюваному, направити для виконання і контролю - органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного та в Шепетівську окружну прокуратуру - до відома.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_14