Справа № 192/339/26
Провадження № 1-в/192/126/26
Ухвала

Іменем України

25 лютого 2026 року

Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючої суддя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у селищі Солоному Солонянського району Дніпропетровської області клопотання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на даний час відбуває покарання у Державній установі «Солонянська виправна колонія (№ 21)», про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання,

встановив:

До суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання. ОСОБА_3 також просить проводить суд без його участі.

Начальник установи виконання покарань подав до суду заяву, у якій просить розглянути питання про умовно-дострокове звільнення засудженого без участі адміністрації ДУ «Солонянська виправна колонія (№ 21)».

Прокурор звернувся до суду з клопотанням, просить проводити розгляд клопотання ОСОБА_3 без його участі, також повідомляє, що вважає, що клопотання слід залишити без розгляду, оскільки подане не державною мовою.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вирішуючи клопотання засудженого, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Згідно з рішеннями Конституційного Суду України від 14.12.1999 № 10-рп/99 та від 14.07.2021 № 1-р/2021 українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Відповідно до ст. 1 Закону України від 25.04.2019 р. № 2704-VIII «Про забезпечення функціонування української мови як державної» єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова. Частиною 6 ст. 13 цього Закону передбачено, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 29 КПК України кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Таким чином, клопотання має бути складене державною мовою чи в перекладі на таку мову. Натомість, клопотання ОСОБА_3 складене іноземною мовою, а саме російською.

Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 19.09.2022 у справі № 521/12324/18 зазначила, що передбачена чинним законодавством України вимога щодо подання документів (у тому числі апеляційних і касаційних скарг) українською мовою не є перешкодою у доступі до правосуддя та не звужує права учасників провадження за мовною ознакою, оскільки процесуальним законодавством гарантовано право учасників провадження щодо користування ними в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою вони володіють.

Пунктом 18 ч. 3 ст. 42 КПК України передбачено, що обвинувачений має право користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною або іншою мовою, якою він володіє, та в разі необхідності користуватися послугами перекладача за рахунок держави. За змістом ч. 3 ст. 43 КПК України засуджений має права обвинуваченого, передбачені статтями 42 і 533-1 цього Кодексу, в обсязі, необхідному для його захисту.

Отже, законом передбачено право засудженого на перекладача за рахунок держави.

Зважаючи на викладене, враховуючи, що подане клопотання засудженого складене не державною мовою, а також не надано його перекладу на державну мову, таке клопотання потрібно залишити без розгляду.

Керуючись ст. 29 КПК України,

постановив:

Клопотання ОСОБА_3 про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Солонянський районний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_1