Провадження № 1-кс/686/3656/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2026 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши матеріали за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність стосовно невнесення відомостей до ЄРДР,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР, відповідно до його заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Перевіривши матеріали клопотання прихожу до висновку, що вказана скарга не може бути розглянута по суті та підлягає поверненню з огляду на наступне.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається якщо скарга не підлягає розгляду у цьому суді.

Пунктом 18 ч.1 ст.3 КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Як встановлено, на адресу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР, відповідно до його заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Аналогічні вимоги також визначені при поданні інших клопотань слідчим (прокурором) під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, зокрема ст.234 (обшук), 237 (огляд) КПК України.

Отже слід констатувати, що відповідні клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, або надання дозволу на проведення певних слідчих (розшукових) дій, на підставі ухвали слідчого судді, а так само скарги на оскарження рішень дій чи бездіяльності слідчого, прокурора, вчинені у конкретному кримінальному провадженні подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно положень ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Тому, слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

Встановлено, що розгляд заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 26.01.2026 року здійснювався відповідними службовими особами Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області.

Таким чином, за правилами кримінального процесуального законодавства заявник повинен звертатися із даною скаргою до Шепетівського районного суду Хмельницької області за місцем знаходженням Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області.

Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах від 17 травня 2021 року у справі № 308/8670/16, № 51-2378 впс 21.

З огляду на викладене, подана скарга не підлягає розгляду слідчим суддею Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області.

На підставі викладеного, керуючись положеннями ст.ст.304 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 повернути скаржнику.

Копію ухвали разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка подала скаргу.

Роз`яснити скаржнику, що з такою скаргою останній вправі звернутися до городоцького районного суду Хмельницької області - суду, за місцезнаходженням управління поліції, яким здійснювався розгляд заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1