ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/83/26 Справа № 693/133/26 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

03 березня 2026 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

за участі:

прокурора ОСОБА_6

скаржниці ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 10.02.2026, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб відділу поліції № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 12.12.2025,

в с т а н о в и в :

ухвалою слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 10.02.2026 відмовлено у задоволенні зазначеної вище скарги з посиланням на те, що за заявою скаржниці від 12.12.2025 та на виконання ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.01.2026 сектором дізнання ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області 10.01.2026 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 182 КК України, за № 0000012 та розпочато досудове розслідування. Визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення під час внесення відомостей до ЄРДР є виключною дискрецією слідчого/прокурора, який визначає її на підставі зазначених у заяві відомостей та фактів про скоєння кримінального правопорушення згідно з вимогами, передбаченими п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, а слідчий суддя на дану процедуру позбавлений права впливу.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді через систему «Електронний суд» ОСОБА_7 16.02.2026 до Черкаського апеляційного суду та 13.02.2026 до Жашківського районного суду Черкаської області подала апеляційну скаргу аналогічного змісту, вказуючи про істотне порушення принципу змагальності та об`єктивності судового розгляду, що зумовило неправильне застосування норм процесуального права й ухвалення необґрунтованої, невмотивованої ухвали, просила скасувати ухвалу слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 10.02.2026; постановити нову ухвалу, якою задовольнити її скаргу на бездіяльність слідчого та зобов`язати Відділ поліції №1 Уманського районного управління поліції ГУ НПУ в Черкаській області внести всі відомості, що можуть свідчити про кримінальні правопорушення за її заявою від 12.12.2025 та додатку до неї, зокрема:

- обставини систематичного різкого погіршення її фізичного стану після вживання продуктів харчування до яких мали доступ треті особи;

- обставини, пов`язані з супроводом її на огляд до психіатра працівниками поліції;

- обставини, пов`язані з примусовим поміщенням і утриманням її у КНП "ЧОПЛ ЧОР";

- обставини, пов`язані з примусовим введенням їй лікарських препаратів, а також інші самостійні фактичні обставини, викладені у заяві та додатку до неї, які не відображені у витягу з ЄРДР.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що слідчий суддя неправильно визначив предмет розгляду скарги, підмінивши питання повноти внесення відомостей до ЄРДР питанням дискреції слідчого щодо правової кваліфікації; не надав оцінки доводам скарги щодо невнесення самостійних фактичних обставин; не перевірив відповідність витягу з ЄРДР змісту її заяви та додатку до неї; не дослідив належним чином заперечення слідчого та не перевірив їх на відповідність вимогам ст. 214 КПК України.

Скаржник зазначає, що предметом поданої нею скарги не було питання виконання ухвали слідчого судді, якою зобов`язано внести відомості до ЄРДР, а оскаржувалася нова бездіяльність, яка полягає у невнесенні до ЄРДР інших самостійних фактичних обставин, викладених у заяві. Той факт, що внесені та невнесені обставини містяться в одній заяві, не змінює характеру бездіяльності та не позбавляє права на її оскарження в порядку ст. 303 КПК України.

Скаржник стверджує, що ст. 214 КПК України не передбачає можливості відкладеного внесення відомостей або їх фільтрації за критерієм достатності доказів. Натомість слідчий зобов`язаний внести відомості про кримінальне правопорушення не пізніше 24 годин після отримання повідомлення і навіть якщо попередній аналіз говорить про відсутність ознак кримінального правопорушення, відмова у внесенні таких відомостей не допускається. Розслідування здійснюється виключно після внесення до ЄРДР і може завершуватися прийняттям рішення відповідно до ст. 284 КПК України.

Невнесення до ЄРДР усіх викладених у заяві, зокрема: звужує предмет досудового розслідування, що суперечить завданню кримінального провадження, визначеному ст. 2 КПК України; обмежує можливість реалізації прав щодо відповідних епізодів, передбачених ст. 55 КПК України, у разі набуття процесуального статусу потерпілої; позбавляє можливості подання клопотань та отримання процесуальних рішень у порядку ст. 220 КПК України щодо відповідних обставин; унеможливлює належний судовий контроль за розслідуванням таких обставин.

Також в апеляційній скарзі йдеться про те, що під час судового засідання прокурор, заперечуючи проти задоволення скарги підмінив її предмет, пов`язавши її правову позицію із станом здоров`я скаржниці, та повідомив суду відомості медичного характеру без згоди скаржника, які не стосуються предмета розгляду та не мають процесуального значення і носять дискримінаційний характер.

До апеляційної скарги долучено клопотання, яким ОСОБА_7 просила поновити строк на апеляційне оскарження.

Заслухавши доповідь судді, пояснення ОСОБА_7 , яка просила задовольнити її апеляційну скаргу, пояснення прокурора, який просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступних висновків, виходячи з такого.

Стосовно клопотання ОСОБА_7 щодо поновлення строку на апеляційне оскарження, то суд апеляційної інстанції зазначає, що такий строк скаржником не пропущено з огляду на те, що розгляд справи відбувся 10.02.2026, ОСОБА_7 не була присутня у судовому засіданні, копію ухвали слідчого судді від 10.02.2026 направлено на електронну адресу учасників провадження, у тому числі і скаржниці, цього ж дня, тобто 10.02.2026, апеляційну скаргу через систему «Електронний суд» ОСОБА_7 направила апеляційному суду 16.02.2026, а на адресу Жашківського районного суду Черкаської області 13.02.2026. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. В свою чергу, абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України прямо вказує, що у разі, якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Отже, з огляду на те, що скаржник на адресу місцевого суду направила апеляційну скаргу 13.02.2026, а на адресу апеляційного суду 16.02.2026, який є наступним за вихідним, тож строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 10.02.2026 не пропущено.

Далі, з матеріалів справи вбачається та встановлено слідчим суддею, що 12.12.2025 ОСОБА_8 звернулася в порядку ст. 214 КПК України до ГУНП в Черкаській області із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, вчинення яких відбулося у період приблизно з вересня 2016 року по теперішній час, у різних населених пунктах, де вона проживала або тимчасово перебувала, під час її перебування у КНП «Черкаська обласна психіатрична лікарня» ЧОР, в інших місцях, точні адреси яких може уточнити під час слідства. Зокрема, у заяві від 12.12.2025 йшлося про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ст. 163, 182, 361, 115, 121, 122, 146, 151, 371, 396, 364, 366, 367, 375, 384, 396, 397, 398, 120, 125, 127, 128, 140, 386 КК України. Заявник просила: 1. внести відомості до ЄРДР за ознаками кримінальних правопорушень, описаних вище - остаточна кваліфікація на розсуд слідчого; 2. виявити можливі інші склади злочину, які прямо випливають з викладених фактів і зареєструвати всі додаткові ознаки злочинів, які будуть встановлені під час аналізу наданої інформації; 3. надати їй письмову відповідь про реєстрацію цієї заяви і витяг з ЄРДР; 4. надати їй статус потерпілої та забезпечити правовий захист і безпеку відповідно до законодавства України; 5. провести всі необхідні слідчі дії; 6. у разі її смерті, тяжкого погіршення стану здоров`я або зникнення, просила розглядати ці обставини як потенційно насильницькі та продовжити досудове розслідування з повним залученням судово-медичних та токсикологічних експертиз і притягнути винних до відповідальності.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.01.2026 у справі №711/11957/25 задоволено її скаргу на бездіяльність ГУ НПУ в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 12.12.2025.

На виконання цієї ухвали сектором дізнання ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області 10.01.2026 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 182 КК України, за № 0000012 та розпочато досудове розслідування.

27.01.2026 скаржниця звернулась із заявою до сектору дізнання ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про всі кримінальні правопорушення, викладені у її заяві від 12.12.2025.

30.01.2026 скаржниця отримала відповідь ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, із якої вбачається, що перевірка доводів, викладених у її заяві від 12.12.2025 проводиться в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 182 КК України, кваліфікація за цією статтею КК України на початковому етапі досудового розслідування є попередньою і базується на найбільш очевидних та документально підтверджених фактах, викладених у заяві. Крім того, її поінформовано про те, що наразі проводиться повне, всебічне та неупереджене досудове розслідування, в ході якого слідчим перевіряються усі обставини, викладені у її заяві, зокрема: доводи щодо можливого заподіяння шкоди її здоров`ю; обставини, які вона розцінює як замах н6а життя; інші факти, які вона пов`язує з протиправними діями щодо неї. Також звернуто увагу скаржниці, що правова кваліфікація у кримінальному провадженні не є остаточною на момент початку досудового розслідування, що узгоджується з вимогами ст. 214 КПК України, якою передбачено поняття «попередня правова кваліфікація».

05.02.2026 ОСОБА_7 звернулася до слідчого судді із скаргою, якою просила: зобов`язати Відділ поліції №1 Уманського районного управління поліції ГУ НПУ в Черкаській області внести всі відомості, що можуть свідчити про кримінальні правопорушення з її заяви від 12.12.2025 та додатку до неї, у тому числі:

1. Обставини, пов`язані з неодноразовим різким погіршенням її фізичного стану з листопада 2023 по теперішній час, зокрема появою симптомів, що становили загрозу життю (інтенсивна тахікардія, болі в серці, запаморочення, блювання, підвищена температура тіла, жовтяничний відтінок шкіри, порушення загального стану), які зникали після вживання продуктів харчування до яких мали доступ інші особи, зокрема члени її сім`ї та сусід, а також зміною органолептичних властивостей цієї їжі (стійкий специфічний запах, незвичний присмак ідентичний для різних видів продуктів). Припинення або значне полегшення зазначених симптомів після відмови від харчування такими продуктами або вживання запакованої їжі, придбаної в магазинах.

2. Обставини, пов`язані з неодноразовими висловлюваннями на мою адресу з боку окремих осіб, які містили згадки про можливу шкоду її життю або здоров`ю, неможливість доведення таких дій та фатальність їх наслідків, що співпадали у часі з погіршенням фізичного стану.

3. Обставини, пов`язані з доставленням її 7 листопада 2024 року працівниками поліції до лікаря-психіатра без наявності встановленого діагнозу, небезпечної поведінки і рішення суду, з перебуванням працівників поліції у кабінеті лікаря до, під час та після огляду.

4. Обставини, пов`язані з її фактичним примусовим доставленням та поміщенням до КНП «Черкаська обласна психіатрична лікарня Черкаської обласної ради» у м. Сміла 7 листопада 2024 року, включно з обмеженням свободи пересування, вилученням і використанням сторонньою особою її смартфону та первинним оглядом, що здійснювала особа, яка не була медичним працівником.

5. Обставини, пов`язані з примусовим введенням мені лікарських препаратів 7 листопада 2024 року до огляду лікарем та встановлення діагнозу, що спричинило різке погіршення її фізичного стану, яке сприймала як такий, що становить загрозу життю; з утриманням у медзакладі понад 72 години до звернення адміністрації закладу до суду з заявою про примусову госпіталізацію.

6. Обставини, пов`язані з розглядом Смілянським міськрайонним судом питання про її примусову госпіталізацію, включно з відсутністю повного дослідження обставин і підстав для примусової госпіталізації, незабезпечення права на захист та змагальність сторін.

7. Обставини, пов`язані з призначенням та тривалим застосуванням психотропних препаратів у період її перебування в стаціонарі, появою тяжких побічних ефектів (порушення мислення, моторики, емоційного стану, суїцидальні думки), а також ігноруванням її усних скарг медичним персоналом.

8. Обставини, пов`язані з висловлюваннями медичних працівників перед судовим засіданням, які вона сприймала як тиск з метою примусити її змінити свою позицію, відмовитися від відстоювання своїх прав.

9. Обставини, пов`язані з повторним різким і суттєвим погіршенням її фізичного стану зі зміною симптомів та появою ознак отруєння (підвищення температури тіла до 38°, запаморочення, діарея і блювання протягом декількох днів), зокрема після вживання продуктів, переданих родичкою у серпні-жовтні 2025 року.

Предметом оскарження та обґрунтування скаржник зазначила, що до ЄРДР внесено лише один епізод з її заяви від 12.12.2025 за ознаками ч. 1 ст. 182 КК України. Факт внесення до ЄРДР лише одного епізоду не усуває бездіяльність щодо інших обставин, викладених у вищезгаданій заяві, тому на думку ОСОБА_7 , внесення до ЄРДР лише одного епізоду не усуває бездіяльності щодо інших обставин, викладених у заяві. А тому не може розцінюватися як повне виконання вимог кримінального процесуального закону та підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України. Скаржник зазначила, що кожен фактичний епізод є самостійною подією з указанням різних обставин (місця, часу , способу і т.д.), а тому має бути зафіксований окремо. Відсутність у ЄРДР всіх описаних відомостей можуть свідчити про те, що кримінальні правопорушення виносять ці епізоди за процесуальні межі розслідування та штучно звужують предмет розслідування.

Ухвалою слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 10.02.2026 відмовлено у задоволенні зазначеної вище скарги з посиланням на те, що за заявою скаржниці від 12.12.2025 та на виконання ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.01.2026 сектором дізнання ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області 10.01.2026 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 182 КК України, за № 0000012 та розпочато досудове розслідування. Визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення під час внесення відомостей до ЄРДР є виключною дискрецією слідчого/прокурора, який визначає її на підставі зазначених у заяві відомостей та фактів про скоєння кримінального правопорушення згідно з вимогами, передбаченими п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, а слідчий суддя на дану процедуру позбавлений права впливу.

Такими є встановлені обставини справи, а зазначене питання бездіяльності органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальні правопорушення має наступне правове регулювання.

Частина 1 ст. 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положеннями ст. 25 КПК України (яка регламентує засаду публічності у кримінальному судочинстві) встановлено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. Ця норма пов`язана з ч. 5 ст. 214 КПК України згідно якої до ЄРДР вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може мати місце лише у разі надходження до компетентного суб`єкта заяви, яка містить інформацію про вчинення саме кримінального правопорушення, та невнесення відповідного запису до ЄРДР протягом 24 годин з моменту надходження такої заяви.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Тобто слідчий, прокурор зобов`язані проаналізувати викладені у повідомленні про злочин фактичні обставини діяння та визначити попередньо, під ознаки якого злочину, передбаченого статтею Особливої частини КК України, таке діяння підпадає.

Положення ст. 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення саме кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Розглядаючи скаргу на бездіяльність посадових осіб щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Згідно висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Скаржник у своїй скарзі до слідчого судді та в апеляційній скарзі вказує на те, що до ЄРДР внесено лише один епізод з її заяви від 12.12.2025 за ознаками ч. 1 ст. 182 КК України. Факт внесення до ЄРДР лише одного епізоду не усуває бездіяльність щодо інших обставин, викладених нею у заяві. Відсутність у ЄРДР всіх описаних відомостей можуть свідчити про те, що кримінальні правопорушення виносять ці епізоди за процесуальні межі розслідування та штучно звужують предмет розслідування.

На противагу таким твердженням скаржника колегія суддів враховує вимоги пунктів 4 і 5 ч. 5 ст. 214 КПК, якими визначено, що до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Оскільки відомості до ЄРДР вносять до здійснення досудового розслідування, очевидно, що слідчий (дізнавач, прокурор), зазначає відомості щодо короткого викладу обставин і попередньої кваліфікації, виходячи із інформації, якою володіє на момент реєстрації.

Лише в ході розслідування, коли орган досудового розслідування встановить обставини визначені у ст. 91 КПК, стане зрозуміло, чи була попередня кваліфікація, яку внесено до ЄРДР і короткий виклад обставин, відповідними вчиненому діянню, або внесено припущення, яке не було підтверджено, і діяння має іншу кваліфікацію.

Саме тому законодавець, у ст. 214 КПК використав терміни «можуть» свідчити про вчинення кримінального правопорушення, «попередня» кваліфікація. Такий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 10.06.202 у справі № 727/5573/20, провадження № 51-2355км23.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 25.02.2025 у справі№ 522/18784/21 провадження № 51-4663км24 зазначено, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, що розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння (поведінку).

Отже, на переконання колегії суддів слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що оцінка заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу та питання кваліфікації кримінального правопорушення здійснюється вже після їх внесення слідчим чи прокурором, а не іншою особою, зокрема, й слідчим суддею з урахуванням того, що слідчим суддею встановлено, що за заявою скаржниці від 12.12.2025 внесено відомості до ЄРДР.

Також варто вказати, що наразі досудове розслідування триває, в ході якого мають бути перевірені всі обставини, викладені у заяві від 12.12.2025 та буде надана відповідна правова кваліфікація.

Апеляційна скарга в даній справі не містить посилань на обставини, які б вказували на помилку у вирішенні слідчим суддею скарги на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_7 , і зводиться до незгоди скаржника з прийнятим слідчим суддею рішенням.

З урахуванням викладеного, апеляційна скарга ОСОБА_7 не підлягає до задоволення, а ухвала слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 10.02.2026 про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань має бути залишена без змін.

Керуючись ст.ст. 303, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 10.02.2026, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб відділу поліції № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 12.12.2025 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді