Справа № 645/1098/26
Провадження № 1-кс/645/239/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2026 року м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000175 від 04.02.2026 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в:

13 лютого 2026 року до суду надійшло прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000175 від 04.02.2026 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме на - ніж, який поміщений до паперового конверту; фрагмент кабелю з слідами пошкодження, поміщений до сейф-пакету № NPU5020871, що перебуває у власності ТОВ УК «ЖИТЛОБУД-1». Прокурор просив у разі накладення арешту на вказане майно визначити місцем його зберігання камеру зберігання речових доказів ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 03.02.2026 року надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що невстановлена особа в період з 01.02.2026 по 02.02.2026, шляхом розбиття скла підвального приіщення, таємно проникла у підвальне приміщення за адресою: м. Харків, пр. Л.Ландау, 52-Л, звідки викрала приблизно 15 метрів кабелю, чим спричинила "Житлобуд-1", матеріальну шкоду (ІТС ІПНП 4186 від 03.02.2026).

За даним фактом слідчим відділенням відділу поліції №2 Харківського районного управління поліції №2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000175 від 04.02.2026 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

07.02.2026 року було проведено огляд місця події у підвальному приміщенні за адресою: м. Харків, пр-т. Льва Ландау, буд. 52-Л, в ході якого було виявлено та вилучено, ніж, який поміщений до паперового конверту, а також фрагмент кабелю зі слідами пошкодження, поміщений до сейф-пакету № NPU5020871, який перебуває у власності ТОВ УК «ЖИТЛОБУД-1».

Постановою слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 від 07.02.2026, вищевказані предмети визнано речовими доказоми.

Прокурор зазначає, що вищевказане майно може зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, що має значення для досудового розслідування та притягненню винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мати важливе значення для встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явилися, надали заяву, якими підтримали клопотання в повному обсязі, просили суд його задовольнити та розглянути клопотання за їх відсутності.

Представник ТОВ УК «ЖИТЛОБУД-1» ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, надала заяву, у якій клопотання прокурора про арешт майна підтримала та просила розглядати клопотання без її участі.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000175 від 04.02.2026 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

07.02.2026 року слідчим СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 проведено огляд місця події у підвальному приміщенні за адресою: м. Харків, пр-т. Льва Ландау, буд. 52-Л, в ході якого було виявлено та вилучено, ніж, який поміщений до паперового конверту, а також фрагмент кабелю зі слідами пошкодження, поміщений до сейф-пакету № NPU5020871, який перебуває у власності ТОВ УК «ЖИТЛОБУД-1».

Постановою слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 від 07.02.2026, вищевказані предмети визнано речовими доказоми.

Клопотання прокурора відправлене засобами поштового зв`язку 09.02.2026 та надійшло до канцелярії суду 11.02.2026 року.

Ухвалою слідчого судді Немишлянського районного суду м. Харкова від 11.02.2026 року вказане клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000175 від 04.02.2026 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, було повернуто прокурору ОСОБА_3 для усунення недоліків, які зазначені в ухвалі протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання копії цієї ухвали.

Після усунення недоліків клопотання прокурора про арешт майна надійшло до суду 13.02.2026 р.

Таким чином, строки звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурором не порушені.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000175 від 04.02.2026 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, вилучені 07.02.2026 вході огляду місця події підвального приміщення за адресою: м. Харків, пр-т. Льва Ландау, буд. 52-Л, а саме: ніж, який поміщений до паперового конверту; фрагмент кабелю з слідами пошкодження, поміщений до сейф-пакету № NPU5020871, що перебуває у власності ТОВ УК «ЖИТЛОБУД-1», шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати відповідно до порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Визначити місцем зберігання вказаних речових доказів камеру зберігання речових доказів ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області (м. Харків, вул. Володимира Вакуленка, 1/32).

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 13.02.2026.

Слідчий суддя - ОСОБА_1