справа № 619/7312/25
провадження № 1-кс/619/1200/25
УХВАЛА

іменем України

16 грудня 2025 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту,

ВСТАНОВИВ:

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту, в якому остання зазначає, що ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області накладено арешт на транспортний засіб «ВАЗ 21013», д.н.з. НОМЕР_1 в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 02 грудня 2025 року за № 0001210.

Вказує, що на теперішній час зазначений автомобіль знаходиться на штраф майданчику ГУНП в Харківській області за адресою м. Харків, вул. Григорія Сковороди, буд. 107.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, власником автомобіля ВАЗ 21013, д.н.з. НОМЕР_1 є її чоловік ОСОБА_3 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , її чоловік ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Просить скасувати арешт, накладений на транспортний засіб «ВАЗ 21013», д.н.з. НОМЕР_1 , ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області, повернути транспортний засіб ОСОБА_2 .

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Згідно ч.1ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна або його представника, якщо ним, зокрема, доведено, що у подальшому застосування цього заходу відпала потреба або він накладений необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне:

- хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна/власник майна тощо/;

- перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано;

- яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; - мотивація чому слід скасувати арешт.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області про накладення арешту, або будь-яких інших доказів накладення такого арешту. В своєму клопотанні ОСОБА_2 не зазначає номер ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області, а також дати, коли було прийнято таке рішення.

Зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та його розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, оскільки слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, чи накладався арешт на вилучене майно, підстави накладення арешту, перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано, право заявника бути суб`єктом звернення з таким клопотанням, як і те, що відпала потреба у застосуванні даного арешту.

Слідчий суддя звертає увагу, що не оцінивши ухвалу про накладення арешту та доказів того, не можна зробити висновок, за яких обставин та з яких підстав слідчим суддею прийнято рішення про арешт майна, чим слідчий/прокурор та слідчий суддя обґрунтували таку необхідність, з яких даних виходили.

При цьому, відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України, обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке слід повернути для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, 9, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту транспортного засобу ВАЗ 21013, д.н.з. НОМЕР_1 , який було накладено на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області - повернути заявнику.

Роз`яснити особі, яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1