У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 жовтня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000372, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 серпня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Захисник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням про скасування арешту майна у рамках кримінального провадження № 0000372, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 серпня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що відпала необхідність у застосуванні арешту майна, яке належить ОСОБА_3 , оскільки в постанові про визнання даного майна речовими доказами не наведено жодного факту, яки й підтверджує його відповідність критеріям речового доказу. Крім того, ОСОБА_3 не має жодного відношення до вчинення кримінального правопорушення, розслідування якого здійснюється. З моменту внесення відомостей до ЄРДР та вилечення арештованого майна минуло достатньо часу, щоб зібрати всі необхідні докази та перевірити можливу причетність ОСОБА_3 до даного кримінального правопорушення. Власник арештованого майна немає процесуального статусу ні обвинуваченого, ні підозрюваного у кримінальному провадженні. Стороною обвинувачення не доведено, що саме вилучені грошові кошти здобуті незаконним шляхом, а за допомогою мобільних телефонів здійснювалась незаконна діяльність.

З метою належного розгляду клопотання про скасування арешту майна, ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 16 жовтня 2025 року було витребувано матеріали кримінального провадження № 0000372, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 серпня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, які надійшли на адресу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 20 жовтня 2025 року.

Представник ОСОБА_3 подала заяву, в якій просить розглянути у відсутності ОСОБА_3 та її представника. Заявлені в клопотання вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Прокурор, будучи належним чином повідомленим про час, дату та місце судового розгляду, у судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, заяви про розгляд клопотання у його відсутності не подавав, у зв`язку з чим слідчий суддя розглянув клопотання у його відсутності.

Дослідивши матеріали кримінального провадження та матеріали додані до клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 28 серпня 2025 року у справі № 308/10268/25 (провадження 1-кс/308/4686/25) накладено арешт на майно, яке вилучено 07 серпня 2025 року в ході проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , а саме на: грошові кошти в сумі 5850 грн, грошові кошти в сумі 200 доларів США, грошові кошти в сумі 1500 Євро, мобільний телефон марки «Iphone 16 Pro» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 в комплекті з сім-картою мобільного оператора з абонентський номером НОМЕР_3 , належні ОСОБА_3 .

Метою арешту, згідно з ухвалою слідчого судді є збереження майна, зокрема, можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження даного майна.

Підставою для накладення арешту на дане майно, згідно з вищевказаною ухвалою, є достатність підстав вважати, що воно має значення речового доказу, а також те, що прокурором доведено необхідність арешту вищевказаних речей, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

З ухвали також встановлено, що на переконання слідчого судді, вилучене майно має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні з огляду на те, що воно може бути знаряддям чи засобом вчинення кримінального правопорушення.

З наданої слідчим копії постанови від 07.08.2025 про визнання речовим доказом суд встановив, що вказаною постановою грошові кошти в сумі 5850 грн, грошові кошти в сумі 200 доларів США, грошові кошти в сумі 1500 Євро, мобільний телефон марки «Iphone 16 Pro» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 в комплекті з сім-картою мобільного оператора з абонентський номером НОМЕР_3 , належні ОСОБА_3 були визнані речовими доказами.

Підставою для скасування арешту майна, згідно з поданим клопотанням, є те, що в майно, на яке накладено арешт немає жодного доказового значення у даному кримінальному проваджені.

Однак, на переконання слідчого судді, власником майна поза розумним сумнівом не спростовано у клопотанні про скасування арешту майна твердження слідчого, що вилучені кошти могли бути здобуті злочинним шляхом та за допомогою мобільного телефону могла здійснюватись незаконна діяльність, і як наслідок, що вилучене майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та має значення речового доказу.

Виходячи з положень КПК України, під час розгляду клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя не оцінює законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді, якою накладено арешт на майно, оскільки вказане питання відноситься до виключної компетенції суду апеляційної інстанції, а вирішує питання щодо обґрунтованості накладення арешту на майно з урахуванням нових доказів, які надаються слідчому судді під час розгляду клопотання та які не були відомі слідчому судді під час накладення арешту на майно.

Слідчому судді під час розгляду клопотання не надано доказів, які б в своїй сукупності свідчили про необґрунтованість накладення арешту на майно та спростовували висновки щодо наявності підстав для такого арешту, викладені в ухвалі про накладення арешту на майно.

Такі обставини повинні бути предметом судового розгляду, а до тих пір зберігаються ризики, які стали підставою для арешту даного майна.

Крім того, слідчий суддя дійшов висновку, що оскільки арештоване майно являється речовим доказом, досудове слідство триває, в зв`язку з чим клопотання про скасування арешту задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1