Справа № 645/192/26
Провадження № 1-кс/645/101/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2026 року м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000051 від 10.01.2026 за ознакою вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,-

в с т а н о в и в:

14 січня 2026 року до суду надійшло прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000051 від 10.01.2026 за ознакою вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а саме на - 9 уламків, які було поміщено до спеціального сейф пакету № NPU 5117499; - один підривач (запал) до ручних осколочних гранат іноземного походження на поверхні якого знаходяться маркування «HGRZ DM82A3, LOS D… 05В0013», який було поміщено до спеціального сейф пакету № NPU 5117580. Прокурор просив у разі накладення арешту на вказане майно визначити його місцем зберігання в камері зберігання (хову) вогнепальної зброї та боєприпасів ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області (м. Харків, вул. Володимира Вакуленка, 1/32).

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 10.01.2026 о 10:53 год. надійшло повідомлення від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що на території її домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено предмет зовні схожий на гранату типу «Ф-1».

10.01.2026 в період часу з 11:20 год. по 12:40 год. слідчим в кримінальному провадженні за участі експертів вибухотехнічної служби, було проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, вул. Проектна, буд. 21, в ході якого за приміщенням туалету між дошками від дерева на землі було виявлено корпус ручної осколочної гранати типу «Ф-1» на якій знаходився наліт іржі, у зв`язку із чим вказаний предмет було віднесено до категорії «особливо небезпечний». Враховуючи викладене, огляд місця події було призупинено для переміщення на підривний майданчик. Надалі вказаний корпус гранати було знищено, а з місця вибуху було вилучено 9 уламків, які було поміщено до спеціального сейф пакету № NPU 5117499.

За даним фактом слідчим відділом розпочате досудове розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000051 від 10.01.2026 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В наступному 10.01.2026 о 17:42 год. надійшло друге повідомлення від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що в приміщенні гаражу на території її домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено підривач до ручної осколочної гранати іноземного походження.

10.01.2026 в період часу з 18:10 год. по 20:35 год. слідчим в кримінальному провадженні за участі експертів вибухотехнічної служби було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого в гаражі на столі із побутовими предметами було виявлено один підривач (запал) до ручних осколочних гранат іноземного походження на поверхні якого знаходяться маркування «HGRZ DM82A3, LOS D… 05В0013». Вказаний запал було поміщено до спеціального сейф пакету № NPU 5117580.

Далі постановою слідчого в кримінальному провадженні виявлені та вилучені предмети було визнано речовим доказом в кримінальному провадженні.

Окрім цього, було допитано в якості свідка - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 яка повідомила, що остання проживає за адресою: АДРЕСА_1 спільно із своєю дитиною, данні якої свідок не повідомила. В ОСОБА_4 є колишній чоловік ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 який на теперішній час проходить військову службу у військовій частині № НОМЕР_1 . Під час сумісного проживання за вище вказаною адресою в свідка та ОСОБА_4 завжди трапляються сварки через побутові питання.

Так, 27.12.2025 року приблизно о 13:00 год. ОСОБА_4 перебувала в районі Воробйових гір в м. Харків, і в цей час їй зателефонував ОСОБА_5 . Та попрохав про допомогу у вигляді переносу речей з провулка Шевченківського, буд. 30-А до адреси проживання свідка. Забравши особисті речі ОСОБА_5 , останні направилися до адреси проживання свідка, для залишення особистих речей чоловіка, у зв`язку із проходженням військової служби.

Приблизно о 15:00 год. останні приїхали до житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Надалі, ОСОБА_4 на деякий час відлучилась по особистим справам, а коли повернулась ОСОБА_5 незрозуміло чому зайшов до житлового будинку та почав спілкуватися із дитиною свідка. На питання ОСОБА_4 «Чому ти сюди зайшов?» ОСОБА_5 почав на кричати на свідка із використанням нецензурної лексики. В ході сварки останні вийшли на вулицю та в цей же час ОСОБА_5 незрозуміло чому дістав металевий предмет зоні схожий на гранату із кишені своєї куртки, та почав погрожувати підірвати його.

В ході конфлікту ОСОБА_6 тримав за рукав куртки свідка, і в якийсь момент в із його руки випадає граната, в цей же час ОСОБА_4 користуючись нагодою направляється в бік виходу із двору і в це же час чує дивний звук удару об шиферний паркан. Далі конфлікт тривав, ще приблизно 40 хвилин доки ОСОБА_4 не викликала працівників поліції, які через деякий час приїхали до житлового будинку. Враховуючи, що ОСОБА_5 був досить агресивний, свідок зібрала свої речі та речі дитини після чого поїхала до сестри. Коли ОСОБА_4 покидала свій будинок на території знаходилися працівники поліції та ОСОБА_5 .. Що трапилось після від`їзду свідку їй не відомо.

09.01.2026 року приблизно о 18:00 год. ОСОБА_4 із дитиною повернулась до свого будинку, в якому окрім них нікого не було. Так, 10.01.2026 приблизно о 11:00 год. коли ОСОБА_4 прибирала території свого домоволодіння, остання виявляла за туалетом на землі, металевий предмет, який зовні схожий на гранату. Враховуючи викладене, остання відразу зателефонувала працівникам поліції та повідомила про виявлений предмет. Оглянувши детально вказану гранату та паркан на якому мається невелике ушкодження, біля якого знаходився вказаний предмет, ОСОБА_4 припустила, що саме цей предмет 27.12.2025 ОСОБА_5 кинув в паркан. В наступному, працівники поліції вилучили вказаний предмет.

Враховуючи вказане, ОСОБА_4 вирішила переглянути гараж в якому постійно перебував ОСОБА_5 , на предмет заборонених речей. В ході перегляду речей у гаражі, свідком було виявлено металевий предмет, який зовні схожий на підтривач, який знаходився на столі за ящиком із інструментами. Побачивши вказаний предмет свідок знову зателефонувала працівникам поліції, які невдовзі знову приїхали та вилучили металевий предмет. Звідки в гаражі взявся вказаний металевий предмет свідку ОСОБА_4 невідомо, але остання припустила, що цей підривач належить ОСОБА_5 .

Прокурор зазначає, що вищевказане майно може зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, що має значення для досудового розслідування та притягненню винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мати важливе значення для встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву, якою підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд його задовольнити та розглянути клопотання за його відсутності.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000051 від 10.01.2026 за ознакою вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

10.01.2026 в період часу з 11:20 год. по 12:40 год. слідчим в кримінальному провадженні за участі експертів вибухотехнічної служби, було проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, вул. Проектна, буд. 21, в ході якого за приміщенням туалету між дошками від дерева на землі було виявлено корпус ручної осколочної гранати типу «Ф-1» на якій знаходився наліт іржі, у зв`язку із чим вказаний предмет було віднесено до категорії «особливо небезпечний». Враховуючи викладене, огляд місця події було призупинено для переміщення на підривний майданчик. Надалі вказаний корпус гранати було знищено, а з місця вибуху було вилучено 9 уламків, які було поміщено до спеціального сейф пакету № NPU 5117499.

10.01.2026 в період часу з 18:10 год. по 20:35 год. слідчим в кримінальному провадженні за участі експертів вибухотехнічної служби було проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, вул. Проектна, буд. 21, в ході якого в гаражі на столі із побутовими предметами було виявлено один підривач (запал) до ручних осколочних гранат іноземного походження на поверхні якого знаходяться маркування «HGRZ DM82A3, LOS D… 05В0013». Вказаний запал було поміщено до спеціального сейф пакету № NPU 5117580.

Клопотання прокурора відправлене засобами поштового зв`язку 12.01.2026 та надійшло до канцелярії суду 14.01.2026 року. Таким чином, строки звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурором не порушені.

Постановою слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області від 10.01.2026 року, вилучене 10.01.2026 майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000051 від 10.01.2026.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000051 від 10.01.2026 за ознакою вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, вилучені 10.01.2026 вході огляду місця події за адресою: м.Харків, вул. Проектна, буд. 21, а саме:

- 9 уламків, які було поміщено до спеціального сейф пакету № NPU 5117499;

- один підривач (запал) до ручних осколочних гранат іноземного походження на поверхні якого знаходяться маркування «HGRZ DM82A3, LOS D… 05В0013», який було поміщено до спеціального сейф пакету № NPU 5117580, шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати відповідно до порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Визначити місцем зберігання вказаних речових доказів в камері зберігання (хову) вогнепальної зброї та боєприпасів ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області (м. Харків, вул. Володимира Вакуленка, 1/32.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 15.01.2025.

Слідчий суддя - ОСОБА_1