ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2025 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого - ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

провівши судове засідання у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000311 від 23.11.2024 відносно ОСОБА_7 , що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.126 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

На розгляді суду перебуває кримінальне провадження № 0000311 від 23.11.2024 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.126 КК України.

Під час розгляду справи потерпілим ОСОБА_5 та його представником ОСОБА_4 було заявлено клопотання про призначення судової медичної стоматологічної експертизи, проведення якої долучити Головному бюро судово-психологічної експертизи. На вирішення експертизи потерпілим запропоновано поставити такі питання: 1. Чи є ситуація, що досліджується в даному кримінальному провадженні психотравмувальною для ОСОБА_5 .? 2. Якщо викладена ситуація є психотравмувальною для ОСОБА_5 , чи завдані йому внаслідок зазначеної ситуації, страждання (моральна шкода)? 3. Який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані ОСОБА_5 страждання (моральну шкоду)?

Прокурор, обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник ОСОБА_6 просили суд відмовити в задоволенні клопотання про призначення судово-психологічної експертизи.

Вислухавши думку учасників судового процесу, суд дійшов наступного висновку.

Згідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених ст. 244 КПК України, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до ч. 2 ст. 509 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо під час судового розгляду виникли підстави.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Частинами 1 - 3 статті 23 ЦК України та роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди слід виходити з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно пунктів 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Пунктом 6.6. Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено серед іншого питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань. Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Тобто судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Водночас призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, вона здійснюється у разі встановлення судом недостатності доказів, наявних у матеріалах справи, для можливості прийняття рішення за результатами розгляду.

Також слід зазначити, що пунктом 2 постанови ПВСУ №8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» звернута увага судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Виходячи з наведеного, дослідивши позовну заяву, заяву про призначення експертизи, суд дійшов висновку про відсутність достатніх обґрунтованих підстав для призначення експертизи в даному випадку.

Звертаючись до суду із вказаним клопотанням, потерпілий та його представник не обґрунтували належним чином необхідність призначення судом судово-психологічної експертизи потерпілому ОСОБА_5 , в матеріалах кримінального провадження відсутні об`єктивні дані, які б вказували на необхідність призначення експертизи, будь-яких даних щодо особливого психічного стану потерпілого чи наявності захворювань, які б дали підстави для проведення судово-психологічної експертизи судом не встановлено.

Відтак, клопотання не підлягає задоволенню, оскільки, на думку суду, є необґрунтованим та спрямованим на затягування строків розгляду справи ,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_5 пропризначення судово-психологічної експертизи відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1