Справа № 177/479/22
Провадження № 1-кп/177/33/26
В И Р О К

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2026 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 , ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8

обвинуваченої ОСОБА_9 ,

захисників ОСОБА_10 , ОСОБА_11

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Кривому Розі Дніпропетровської області кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань 10.02.2022 за №0000070, за обвинуваченням:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянки України, з повною вищою освітою, заміжньої, обіймає посаду начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) надр - старшого інспектора з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу, зареєстрованої за адресою АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,

встановив:

Постановою КМУ №802 від 09.09.2020 «Про утворення міжрегіональних органів та ліквідацію територіальних органів Державної екологічної інспекції» ліквідовано територіальні органи Державної екологічної інспекції та утворено міжрегіональні територіальні органи Державної екологічної інспекції.

На підставі вказаної постанови утворено Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області).

Наказом Державної екологічної інспекції України № 254 від 01.06.2021 затверджено нову редакцію Положення про Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (далі за текстом - Положення).

Розділом І Положення встановлено загальні положення щодо діяльності Інспекції, її правового статусу та завдань:

п. 1 Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), (далі - Інспекція) є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Дніпропетровської та Кіровоградської областей.

п. 2 Інспекція у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України, постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, дорученнями Прем`єр-міністра України, наказами Міндовкілля, дорученнями Міністра захисту довкілля та природних ресурсів, його заступників, наказами Держекоінспекції, дорученнями Голови Держекоінспекції, актами Дніпропетровської та Кіровоградської обласних державних адміністрацій, обласних рад, іншими актами законодавства України, а також цим Положенням.

Розділом II Положення встановлено функції Інспекції:

п.2 Здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону земель, надр, атмосферного повітря, про екологічну та радіаційну безпеку.

п.3 Проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування).

п.5 Надає територіальним органам центральних органів виконавчої влади, місцевим органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування приписи щодо зупинення дії чи анулювання в установленому законодавством порядку дозволів, ліцензій, сертифікатів, висновків, рішень, лімітів, квот, погоджень, свідоцтв на спеціальне використання природних ресурсів, викиди і скиди забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище, поводження з небезпечними хімічними речовинами, транскордонне переміщення об`єктів рослинного і тваринного світу (у тому числі водних біоресурсів), а також щодо встановлення нормативів допустимих рівнів шкідливого впливу на стан навколишнього природного середовища. Вносить до відповідного органу ліцензування подання про позбавлення ліцензіата права на провадження виду господарської діяльності.

п.6 Звертається до суду із позовом щодо: обмеження чи зупинення діяльності суб`єктів господарювання і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів в атмосферне повітря забруднюючих речовин, впливу фізичних та біологічних факторів, лімітів скидів забруднюючих речовин; визнання протиправними дій чи бездіяльності фізичних і юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, органів державної влади та місцевого самоврядування, їх посадових осіб, про визнання недійсними індивідуальних актів або їх окремих частин, правочинів, що порушують вимоги законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

п.8 Складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом.

п.9 Пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

п. 10. Вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

п. 13. Здійснює розгляд звернень громадян, підприємств, установ та організацій з питань, пов`язаних із діяльністю Інспекції.

п. 14. Вносить у встановленому порядку Голові Держекоінспекції пропозиції щодо: видачі, зупинення дії чи анулювання в установленому законодавством порядку дозволів, ліцензій, сертифікатів, висновків, рішень, лімітів, квот, погоджень, свідоцтв на спеціальне використання природних ресурсів, викиди і скиди забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище, поводження з небезпечними хімічними речовинами, транскордонне переміщення об`єктів рослинного і тваринного світу (у тому числі водних біоресурсів), а також щодо встановлення нормативів допустимих рівнів шкідливого впливу на стан навколишнього природного середовища.

Розділом III Положення врегульовано порядок організації діяльності Інспекції.

п. 8 Керівники структурних підрозділів Інспекції та їх заступники, які безпосередньо проводять перевірки, обстеження та здійснюють інші контрольно-наглядові заходи, за посадою є старшими державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), головні спеціалісти, які безпосередньо проводять перевірки, обстеження та здійснюють інші контрольно-наглядові заходи, за посадою є державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області).

п.9. Державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) наділяються відповідно до законодавства правом носіння форми встановленого зразка, правом носіння та зберігання вогнепальної зброї в порядку, визначеному законодавством.

Постановою Кабінету Міністрів України № 182 від 06.03.2019 (далі за текстом - Постанова № 182), затверджено Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Державною екологічною інспекцією.

Відповідно до п. 1 Постанови № 182 до критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Держекоінспекцією, належать:

1) провадження господарської діяльності з додержанням екологічних вимог;

2) категорія видів планової діяльності та об`єктів, що можуть мати значний вплив на довкілля;

3) види порушень вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, виявлених за результатами заходів державного нагляду (контролю), проведених протягом останніх п`яти років, що передують плановому періоду;

4) кількість порушень вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, виявлених за результатами заходів державного нагляду (контролю), проведених протягом останніх п`яти років, що передують плановому періоду;

5) кількість позапланових заходів державного нагляду (контролю), проведених щодо суб`єкта господарювання протягом останніх п`яти років, що передують плановому періоду, з підстав, передбачених абзацами третім, сьомим, дев`ятим частини першої статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності":

6) кількість випадків недопущення суб`єктом господарювання посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до проведення заходів державного нагляду (контролю) (крім випадків, передбачених статтею 10 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності") у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів протягом останніх п`яти років, що передують плановому періоду.

Відповідно до п.4. Постанови № 182 віднесення суб`єкта господарювання до високого, середнього або незначного ступеня ризику здійснюється з урахуванням суми балів, нарахованих за всіма критеріями, визначеними у додатку 2, за такою шкалою:

від 41 до 100 балів - до високого ступеня ризику; від 21 до 40 балів - до середнього ступеня ризику; від 0 до 20 балів - до незначного ступеня ризику.

Відповідно до п. 5 Постанови № 182 планові заходи державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів за діяльністю суб`єктів господарювання проводяться з такою періодичністю: з високим ступенем ризику - не частіше одного разу на два роки; із середнім ступенем ризику - не частіше одного разу на три роки; з незначним ступенем ризику - не частіше одного разу на п`ять років.

Відповідно до п. 6 Постанови № 182 у разі коли за результатами планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) (за наявності) протягом останніх шести років для суб`єктів господарювання, які віднесені до середнього ступеня ризику, та протягом останніх десяти років для суб`єктів господарювання, які віднесені до незначного ступеня ризику, у діяльності суб`єкта господарювання не виявлено порушень вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використанні, відтворення і охорони природних ресурсів, наступний плановий захід державного нагляду (контролю) щодо такого суб`єкта господарювання проводиться не раніше ніж через період часу, установлений для відповідного ступеня ризику, збільшений у 1,5 рази.

Наказом Державної екологічної інспекції України № 521 від 29.11.2021 затверджено План здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції на 2022 рік.

До вказаного плану включено Товариство з обмеженою відповідальністю «Маркамет» (, юридична адреса: 50071, Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Володимира Великого, буд.19А) - сфера державного нагляду і контролю - охорона навколишнього природного середовища, раціональне використання, відтворення і охорона, природних ресурсів, ступінь ризику негативних наслідків впливу на довкілля - високий, дата початку здійснення заходу - 01.02.2022, строк здійснення заходу 10 днів, найменування органу державного нагляду - Державна екологічна інспекція Придніпровського округу.

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основним видом діяльності ТОВ «Маркамет» згідно КВЕД 25.99 є виробництво інших готових металевих виробів. Підприємство спеціалізується на виготовленні покрівельних матеріалів.

Починаючи з 01.08.2021 року по теперішній час, на підставі довіреності, виданої ТОВ «Маркамет», інтереси юридичної особи представляє ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На підставі вказаної довіреності ОСОБА_12 уповноважений представляти ТОВ «Маркамет» в будь-яких установах чи підприємствах незалежно від організаційної форми та підпорядкованості, у тому числі в державних, громадських, господарських та інших підприємствах, установах, організаціях, незалежно від їх підпорядкування і форм власності та галузевої належності, в державних органах влади, органах місцевого самоврядування, з будь-яких питань та при вирішенні будь-яких питань, що стосуватимуться оформлення, подання та одержання для ТОВ «Маркамет» будь-яких довідок, заяв, витягів, актів, розрахунків, рішень та інших документів у відповідних установах, організаціях, а також виконувати всі інші юридично значимі дії та бути представником ТОВ «Маркамет» з будь-яких інших питань, які не вказані вище і які не суперечать вимогам чинного законодавства України.

Наприкінці січня 2022 року на адресу ТОВ «Маркамет» надійшло повідомлення Державної екологічної інспекції Придніпровського округу від 12.01.2022 № 4-239-22 щодо проведення на підприємстві планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища у період з 01.02.2022 по 14.02.2022. Представництво інтересів ТОВ «Маркамет» у Державній екологічній інспекції Придніпровського округу щодо проведення вказаної перевірки доручено ОСОБА_12 .

03.02.2022 на адресу ТОВ «Маркамет» прибули співробітники інспекції та представились, як ОСОБА_9 - начальних відділу державного екологічного нагляду (контролю) надр - старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища, ОСОБА_13 - головний спеціаліст відділу державного екологічного нагляду (контролю) надр - державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища.

ОСОБА_9 надала ОСОБА_12 направлення для проведення перевірки № 4-137-22 від 31.01.2022, в якому визначено склад працівників Державної екологічної інспекції Придніпровського округу, уповноважених на проведення планового заходу державного нагляду (контролю), зокрема, ОСОБА_9 та ОСОБА_13 .

Перевірка здійснювалась за адресою виробничих потужностей підприємства: м. Кривий Ріг, вул. Бикова, 22к, а також за адресою офісного приміщення ТОВ «Маркамет»: м. Кривий Ріг, вул. Володимира Великого, 19а.

Під час перевірки супровід державних інспекторів ОСОБА_9 та ОСОБА_13 здійснював представник ТОВ «Маркамет» ОСОБА_12 .

Після завершення перевірки в ході розмови із ОСОБА_12 ОСОБА_9 зазначила, що йому необхідно прибути 07.02.2022 за адресою Державної екологічної інспекції Придніпровського округу: м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, 92 для того, щоб забрати ОСОБА_9 та ОСОБА_13 та відвезти їх на підприємство для продовження перевірки. ОСОБА_9 взяла у ОСОБА_12 контактний номер телефону, а також надала свій номер телефону НОМЕР_2 .

07.02.2022 ОСОБА_12 прибув до приміщення екологічної інспекції приблизно о 09 год. 45 хв. Після цього ОСОБА_12 відвіз ОСОБА_9 та ОСОБА_13 до виробничих приміщень ТОВ «Маркамет» за адресою м. Кривий Ріг, вул. Бикова, 22к.

В ході перевірки ОСОБА_9 зазначила, що ОСОБА_12 потрібно відвезти їх на обід у кафе «Соллі», яке знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, 87б.

Приблизно об 11 год. 45 хв. ОСОБА_12 відвіз ОСОБА_13 та ОСОБА_9 до вказаного кафе. Вони замовили їжу та напої. Рахунок за їжу та напої у загальній сумі 1305 грн. ОСОБА_12 оплатив за власні кошти.

В ході розмови із ОСОБА_12 . 07.02.2022 ОСОБА_9 зазначила, що ОСОБА_12 потрібно 09.02.2022 приїхати до екологічної інспекції та надати документи ТОВ «Маркамет» з приводу здійснення господарської діяльності товариства, зокрема дозвіл на викиди забруднюючих речовин, документи щодо виконання приписів та претензій за результатами попередніх перевірок, на що ОСОБА_12 погодився.

09.02.2022 ОСОБА_12 приїхав до екологічної інспекції та віддав документи щодо діяльності ТОВ «Маркамет», які вимагала ОСОБА_9 , після чого остання сказала, що ОСОБА_12 необхідно приїхати до неї в обідню перерву, забрати її та ОСОБА_13 , та відвезти їх до кафе «Соллі».

Прибувши в обідню перерву до екологічної інспекції приблизно о 12 годині 40 хв., ОСОБА_12 відвіз ОСОБА_9 та ОСОБА_13 , до кафе «Соллі», яке знаходиться за адресою: м, Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, 87б.

ОСОБА_9 та ОСОБА_13 замовили їжу та напої. Рахунок за їжу та напої у загальній сумі 1051 грн. ОСОБА_12 оплатив власними коштами.

В ході спілкування ОСОБА_9 повідомила ОСОБА_12 , що в ході перевірки на ТОВ «Маркамет» інспекцією виявлені значні порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, у зв`язку з чим нею планується накладення на підприємство штрафних санкцій, а також нарахування збитків, завданих підприємством навколишньому природному середовищу. ОСОБА_9 акцентувала увагу ОСОБА_12 на тому, що екологічна інспекція уповноважена на звернення до суду з метою припинення діяльності підприємства, ініціювання питання щодо зупинення дії чи анулювання дозволу, виданого ТОВ «Маркамет» на здійснення викидів забруднюючих речовим в атмосферне повітря. Після чого ОСОБА_9 зазначила, що ступінь негативних наслідків для підприємства за результатами проведеної перевірки прямо залежить від того, яку «спонсорську винагороду» надасть підприємство.

ОСОБА_9 додала, що у тому разі, якщо підприємство погодиться плідно співпрацювати із нею та надати «спонсорську винагороду», є можливість уникнути перелічених нею негативних наслідків для підприємства, а також пониження ступеню ризику негативного впливу підприємства на довкілля із «високого» до «середнього», що в свою чергу зменшить періодичність проведення планових перевірок ТОВ «Маркамет» з одного разу на рік до одного разу на три роки.

В свою чергу ОСОБА_12 запитав у ОСОБА_9 ,, що саме вона має на увазі під «спонсорською винагородою». ОСОБА_9 зазначила, що оскільки ТОВ «Маркамет» займається виготовленням покрівельних матеріалів, необхідно зробити перекриття даху у дачному будинку її зятя у садовому товаристві «Мрія» с. Мар`янівка Лозуватської сільської ради Криворізького району. В свою чергу ОСОБА_12 відповів ОСОБА_9 , що доведе вказану інформацію до відома директора ТОВ «Маркамет».

Після цього ОСОБА_12 відвіз ОСОБА_9 та ОСОБА_13 до приміщення екологічної інспекції. ОСОБА_9 сказала, що чекає на ОСОБА_12 в екологічній інспекції 11.02.2022 для вирішення всіх проблемних питань щодо перевірки.

Усвідомивши той факт, що ОСОБА_9 висловила вимогу щодо надання неправомірної вигоди, будучи нетерпимим до будь-яких проявів корупції, ОСОБА_12 10.02.2022 звернувся до правоохоронних органів із заявою про притягнення ОСОБА_9 до кримінальної відповідальності.

11.02.2022 в ході телефонної розмови ОСОБА_12 повідомив ОСОБА_9 , що у зв`язку із необхідністю вирішення виробничих питань підприємства, він виїхав за межі міста та не зможе прибути 11.02.2022,

В свою чергу ОСОБА_9 сказала, що в такому випадку ОСОБА_12 потрібно буде приїхати до неї 14.02.2022 для отримання акту перевірки.

Окрім того ОСОБА_9 сказала ОСОБА_12 привезти їй каталог продукції ТОВ «Маркамет» для ознайомлення та вибору металочерепиці для перекриття даху.

14.02.2022 приблизно о 11 год. 45 хв. прибув до екологічної інспекції та зайшов до кабінету ОСОБА_9 . Остання надала ОСОБА_12 примірник акту перевірки ТОВ «Маркамет» № 109/2.2-7/22 від 11.02.2022 та зазначила, що директор ТОВ «Маркамет» має поставити свій підпис в акті перевірки та повернути акт до екологічної інспекції. Під час розмови ОСОБА_12 запитав, чи будуть проводитись на ТОВ «Маркамет» будь-які інші перевірки, на що ОСОБА_9 сказала, що підвела ТОВ «Маркамет» під середній ступінь ризику, який включає в себе проведення перевірки на підприємстві раз на три роки.

В свою чергу ОСОБА_12 надав ОСОБА_9 каталог продукції ТОВ «Маркамет», в якій зазначені всі характеристики покрівельних матеріалів, які виготовляються ТОВ «Маркамет». В ході розмови ОСОБА_9 запитала у ОСОБА_12 , хто буде здійснювати відповідні заміри та подальший монтаж покрівлі, на що ОСОБА_12 , відповів останній, що ТОВ «Маркамет» займається виключно виготовленням покрівельних матеріалів. ОСОБА_9 необхідно надати інформацію щодо розмірів даху, відповідно до якої ТОВ «Маркамет» виготовить відповідну кількість металочерепиці. В свою чергу ОСОБА_9 відповіла, що все зрозуміла.

16.02.2022 на мобільний додаток «Viber» ОСОБА_9 надіслала ОСОБА_12 зображення креслення з розмірами даху дачного будинку, виходячи з яких ТОВ «Маркамет» необхідно виготовити покрівельні матеріали.

17.02.2022 приблизно о 15 год. 50 хв. ОСОБА_12 прибув до екологічної інспекції за місцем роботи ОСОБА_9 та повернув їй підписаний директором ТОВ «Маркамет» акт проведеної перевірки.

В свою чергу ОСОБА_9 надала ОСОБА_12 припис № 109/2.2-7/22 від 17.02.2022 на ім`я директора ТОВ «Маркамет» в двох примірниках та зазначила, що на вказаному приписі директор ТОВ «Маркамет» має поставити свій підпис та повернути один примірник припису до екологічної інспекції. ОСОБА_9 роз`яснила ОСОБА_14 зміст припису та порядок усунення виявлених порушень.

На запитання ОСОБА_12 , хто та коли саме буде здійснювати перевірку стану усунення виявлених порушень, ОСОБА_9 відповіла, що вона не буде ретельно перевіряти стан усунення порушень.

В ході розмови ОСОБА_12 надав ОСОБА_9 замовлення на товар від 17.02.2022 № 407 на ім`я ОСОБА_9 , в якому вказані найменування та кількість металочерепиці на загальну суму 36 464 грн. та додав, щоб вона не звертала увагу на цифру «36 464 грн.», оскільки зазначення вартості товару необхідно для бухгалтерії.

ОСОБА_9 поставила свій підпис на замовленні та повернула його ОСОБА_12 , залишивши собі другий примірник.

Окрім того, ОСОБА_12 узгодив з ОСОБА_9 питання доставки металочерепиці (час доставки, адреса доставки, особу отримувача). Окрім того, ОСОБА_9 зазначила, що її необхідно попередити заздалегідь про доставку металочерепиці.

В ході розмови ОСОБА_12 запитав у ОСОБА_9 , чи може хто-небудь з екологічної інспекції приходити на підприємство з перевірками, окрім неї, на що ОСОБА_9 відповіла, що в неї є своя людина в інспекції, а тому ОСОБА_12 не потрібно ні за що хвилюватись, навіть у випадку її відсутності.

22.02.2022 в ході телефонної розмови ОСОБА_12 запитав у ОСОБА_9 , на яку дату та час планувати доставку металочерепиці, на що ОСОБА_9 відповіла, що доставку необхідно здійснити 24.02.2022, оскільки у її зятя 24.02.2022 буде вихідний день.

У зв`язку із введенням 24.02.2022 на території України воєнного стану, доставка металочерепиці не відбулась.

16.03.2022 ОСОБА_9 зателефонувала ОСОБА_12 та в ході телефонної розмови запитала, коли він планує здійснити візит до екологічної інспекції з метою вирішення всіх питань щодо перевірки ТОВ «Маркамет». В свою чергу ОСОБА_12 відповів, що перебуває поза межами міста Кривого Рогу та планує повернутись до міста після 18.03.2022, на що ОСОБА_9 відповіла, що на даний час працює з 10:00 год, до 14:00 год. та буде чекати на дзвінок 18.03.2022.

18.03.2022 приблизно о 18:00 год. ОСОБА_12 зателефонував ОСОБА_9 та сказав, що приїхав в м. Кривий Ріг, на що остання повідомила, що чекає на нього в екологічний інспекції 21.03.2022 та попередньо зателефонує.

21.03.2022 приблизно о 11:15 год. ОСОБА_12 зателефонувала ОСОБА_9 та сказала, що на даний час їй необхідно виїхати на декілька годин по робочим питанням, тому планує зустрітись з ним о 14:00 год. Надалі о 13:15 год. ОСОБА_14 повторно зателефонувала ОСОБА_9 та сказала, що не має можливості зустрітись та сказала зателефонувати їй 22.03.2022 після 14:00.

22.03.2022 о 15:30 ОСОБА_12 зателефонував ОСОБА_9 , під час розмови остання сказала, що зайнята, та сказала зателефонувати 23.03.2022 близько 10:00 год.

23.03.2022 приблизно о 09:55 год. ОСОБА_12 зателефонував ОСОБА_9 .

В ході телефонної розмови, ОСОБА_9 сказала, що чекає на ОСОБА_12 в екологічній інспекції 24.03.2022 в період часу з 11:00 до 12:00 год.

24.03.2022 за вказівкою ОСОБА_9 приблизно о 11:30 ОСОБА_12 прибув до приміщення екологічної інспекції. Під час зустрічі ОСОБА_12 віддав ОСОБА_9 примірник припису від 17.02.2022, підписаного директором ТОВ «Маркамет», та примірник видаткової накладної на товар (металочерепиця Ретро РЕ кількістю 97,235 м.2) № 74 від 23.02.2022, в якій в якості постачальника вказано ТОВ «Маркамет», в якості платника за товар зазначено ТОВ «Маркамет», в якості одержувача зазначено особу ОСОБА_9 (тел. НОМЕР_3 ). У правому верхньому куті накладної здійснено відтиск штампу «сплачено».

Отримавши видаткову накладну, ОСОБА_9 сказала, що вирішення вказаного питання затягнулось та потрібно його вирішувати. Надалі під час розмови з ОСОБА_12 ОСОБА_9 , попередньо узгодивши із своїми близькими особами, зазначила що вона чекає на доставку металочерепиці у неділю 27.03.2022 в раніше обумовленому місці, а саме у садовому товаристві «Мрія» Лозуватської сільської ради Криворізького району.

27.03.2022 із складу ТОВ «Маркамет» за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Бикова, 22к відвантажено металочерепицю на підставі накладної № 74 від 23.02.2022 та поміщено до вантажного автомобіля «Мersedes-Benz 208 D» з державним реєстраційним номером НОМЕР_4 , VIN код: НОМЕР_5 та організовано доставку за місцем знаходження дачного будинку без поштової адреси, який розміщено на земельній ділянці № 95 площею 0,085 га з кадастровим номером :04:001:2183 у Садівничому товаристві «Мрія» () Криворізького району, Лозуватської сільської ради.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:2183 зареєстровано за донькою ОСОБА_9 . ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,, РНОКПП НОМЕР_6 , паспорт НОМЕР_7 , виданий 18.03.2005 Центрально-Міським РВ КМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

27.03.2022 у період часу з 11:55 год. до 13:24 год. проведено огляд земельної ділянки з кадастровим номером :04:001:2183 у Садівничому товаристві «Мрія» () Криворізького району, Лозуватської сільської ради (право власності зареєстровано за донькою ОСОБА_9 . ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 ).

В ході огляду вказаної земельної ділянки виявлено та вилучено:

- металочерепицю «Ретро РЕ» коричневого кольору кількістю 97,235 м.2, вартістю 36463,13 грн., передану в якості неправомірної вигоди ОСОБА_9 ;

- два примірники видаткової накладної на товар (металочерепиця «Ретро РЕ» кількістю 97,235 м.2) № 74 від 23.02.2022, в якій в якості постачальника вказано ТОВ «Маркамет», в якості платника за товар зазначено ТОВ «Маркамет», в якості одержувача зазначено особу ОСОБА_9 (тел. НОМЕР_3 ). У правому верхньому куті накладної здійснено відтиск штампу «сплачено».

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначено на посаду начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) надр - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу Управління державного екологічного нагляду (контролю) природних ресурсів та промислового забруднення Дніпропетровської області з 01.07.2021 за результатами конкурсу на підставі наказу № 226-0 від 29.06.2021.

Повноваження відділу державного екологічного нагляду (контролю) надр Управління державного екологічного нагляду (контролю) природних ресурсів та промислового забруднення Дніпропетровської області Державної екологічної інспекції Придніпровського округу врегульовані Положенням, яке затверджено начальником інспекції 20.09.2021.

У Розділі І «Загальні положення» врегульовано загальний правовий статус відділу та його завдання:

п.3 Основними завданнями відділу є реалізація повноважень управління державного екологічного нагляду (контролю) природних ресурсів та промислового забруднення Дніпропетровської області Державної екологічної інспекції Придніпровського округу у межах Дніпропетровської області.

Розділ II «Функції відділу»:

п.2 Здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням підприємствами, установами організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, про охорону земель, про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, про охорону атмосферного повітря, про охорону, захист використання і відтворення лісів, щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, про охорону, утримання і використання зелених насаджень, з питань поводження з відходами.

п.3 Проводить перевірки (у томі числі документальні), складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за. їх виконанням, здійснює вимірювання.

п.4 Готує пропозиції начальнику інспекції або заступникам щодо надання територіальним органам центральних органів виконавчої влади, місцевим органам виконавчої влади приписи щодо зупинення дії чи анулювання в установленому порядку дозволів, ліцензій, сертифікатів, висновків, рішень, лімітів, квот, погоджень, свідоцтв на спеціальне використання природних ресурсів, викиди і скиди забруднюючих речовин.

п. 5 Готує пропозиції начальнику інспекції або заступникам щодо звернення до суду із позовом щодо обмеження чи зупинення діяльності суб`єктів господарювання і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням гранично допустимих викидів впливу фізичних і біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин.

п. 9 Складає протоколи про адміністративні правопорушення, розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом.

Розділ III «Організація діяльності відділу»:

п. 4. Відділ очолює начальник, який призначається на посаду та звільняється з посади начальником Державної екологічної інспекції Придніпровського округу.

п. 5 Начальник відділу:

5.1. Очолює відділ, здійснює керівництво його діяльністю, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності.

5.6. За дорученням начальника Управління державного екологічного нагляду (контролю) природних ресурсів та промислового забруднення Дніпропетровської області Державної екологічної інспекції Придніпровського округу представляє інспекцію у відносинах з органами державної влади, підприємствами, установами, організаціями з питань, віднесених до компетенції відділу.

5.7 Розподіляє обов`язки між працівниками відділу, визначає ступінь відповідальності працівників відділу.

5.14 Здійснює інші функції відповідно до доручень начальника Державної екологічної інспекції Придніпровського округу.

п.6 Спеціалісти відділу за посадою є інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу.

Посадові обов`язки ОСОБА_9 , як начальника відділу, врегульовані державного екологічного нагляду (контролю) надр Управління державного екологічного нагляду (контролю) природних ресурсів та промислового забруднення Дніпропетровської області Державної екологічної інспекції Придніпровського округу врегульовані Посадовою інструкцією, затвердженою 01.07.2021.

Розділом III «Основні посадові обов`язки»:

п. 1 Очолює відділ, здійснює керівництво його діяльністю, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності.

п. 15-23 Здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням підприємствами, установами організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, про охорону земель, про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, про охорону атмосферного повітря, про охорону, захист використання і відтворення лісів, щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, про охорону, утримання і використання зелених насаджень, з питань поводження з відходами.

п.24 Проводить перевірки (у томі числі документальні), складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль.

п. 25. Готує пропозиції щодо зупинення дії чи анулювання в установленому порядку дозволів, ліцензій, сертифікатів, висновків, рішень, лімітів, квот, погоджень, свідоцтв на спеціальне використання природних ресурсів, викиди і скиди забруднюючих речовин, вносить до відповідного органу ліцензування подання про позбавлення ліцензіата права на провадження виду господарської діяльності.

п. 26 Готує службові записки до юридичного сектору для підготування позовів до суду щодо обмеження чи зупинення діяльності суб`єктів господарювання і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням гранично допустимих викидів впливу фізичних і біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин.

п.28 Складає протоколи про адміністративні правопорушення, розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом.

п.29 Розраховує розмір шкоди, збитків та витрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належить до компетенції.

п.30 У встановленому законодавством порядку виступає позивачем і відповідачем в судах.

ОСОБА_9 , обіймаючи в органі державної влади на постійній основі посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно- господарських функцій, відповідно до п. 1 примітки до ст. 364 КК України, ОСОБА_9 є службовою особою.

Обіймаючи посаду керівника структурного підрозділу органу державної влади, посада якого згідно із статтею 6 Закону України "Про державну службу" належить до категорії "Б", відповідно до п.2 примітки до ст. 368 КК України, ОСОБА_9 є службовою особою, яка займає відповідальне становище.

Таким чином, ОСОБА_9 , будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, переслідуючи корисливий мотив, використовуючи надану їй владу та службове становище у приватних інтересах, будучи обізнаною про обмеження, встановлені Кримінальним кодексом України, Законом України «Про державну службу» та Законом України «Про запобігання корупції», зокрема, щодо використання влади та службового становища з метою одержання неправомірної вигоди для себе або третіх осіб, поєднаного з вимаганням такої вигоди, 27.03.2022 о 11 год. 50 хв., перебуваючи на території дачного домоволодіння без поштової адреси, яке розташовано на земельній ділянці з кадастровим номером :04:00112183 у Садівничому товаристві «Мрія» () Криворізького району, Лозуватської сільської ради (згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на земельну ділянку площею 0,085 га № 95 з кадастровим номером :04:001:2183 зареєстровано за донькою ОСОБА_9 . ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ) вимагала та одержала безоплатно від Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркамет» (, юридична адреса: 50071, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Володимира Великого, буд.19А) для себе та третіх осіб, а саме доньки ОСОБА_15 та зятя (чоловіка доньки) ОСОБА_16 неправомірну вигоду у вигляді металочерепиці «Ретро РЕ» кількістю 97,235 м.2, вартістю 36 463,13 грн., яку за вказівкою ОСОБА_9 доставлено 27.03.2022 о 11 год. 50 хв. на ділянку місцевості, прилеглу до земельної ділянки площею 0,085 га № 95 з кадастровим номером :04:001:2183 у СТ «Мрія», на якій розміщено дачний будинок без присвоєної поштової адреси.

Вказану неправомірну вигоду ОСОБА_9 вимагала та одержала за вчинення та невчинення інтересах ТОВ «Маркамет» дій із використанням наданої їй влади та службового становища, а саме:

- невідображення в акті планової перевірки ТОВ «Маркамет», яка проводилась у період з 01.02.2022 по 14.02.2022, всіх порушень вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, допущених ТОВ «Маркамет» з метою віднесення ТОВ «Маркамет» до середнього ризику настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, замість високого ступеня ризику, який було присвоєно підприємству раніше, що в свою чергу зменшить періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) з одного разу на рік до одного разу на три роки;

- ненарахування ТОВ «Маркамет» збитків, завданих підприємством навколишньому природному середовищу;

- неініціювання питання щодо подання позовної заяви про обмеження чи зупинення діяльності ТОВ «Маркамет» за результатами перевірки;

- неініціювання питання щодо внесення у встановленому порядку пропозицій щодо зупинення дії чи анулювання в установленому законодавством порядку дозволу на викиди забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище, виданого ТОВ «Маркамет»;

- непроведення перевірки стану усунення порушень, відображених у приписі № 109/2.2-7/22 від 17.02.2022.

Дії ОСОБА_9 кваліфіковано за ч. 3 ст. 368 КК України як одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе та третьої особи, за вчинення та невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, вчинене службовою особою, яка займає відповідальне становище, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

Допитана у судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_9 свою вину в пред`явленому обвинуваченні не визнала, пояснила, що у 2022 році працювала начальником відділу державного екологічного нагляду Придніпровського округу Управління державного екологічного нагляду природних ресурсів та промислового забруднення Дніпропетровської області. ТОВ «Маркамет» було включено у план перевірок. За 10 днів було направлено повідомлення про проведення планової перевірки з 01.02.2022 по 14.02.2022. З директором чи керівником зазначеного підприємства не знайома, раніше ніколи не бачила. На перевірку завжди направляють двох інспекторів. Вона не повинна була приймати участь у перевірці даного підприємства, була у відрядженні у Кіровоградську область. З підприємства ТОВ «Маркамет» було багато дзвінків, їх приймала інспектор ОСОБА_17 . Телефонував ОСОБА_12 , хотів зустрітися з нею. Він назвався заступником директора ТОВ «Маркамет», раніше з ним не була знайома. Перевірка підприємства проводилася нею і інспектором ОСОБА_13 в період з 07.02.2022 по 11.02.2022. Перевірка проводилася з метою виявлення порушень вимог природного законодавства. Ступень ризику встановлюється по оцінці впливу на довкілля. При перевірці ТОВ «Маркамет» не повинні були здійснювати оцінку впливу на довкілля.За результатами перевірки складається унифікована форма акту. ОСОБА_13 перевіряла згідно дод.1, ОСОБА_18 перевіряла стан поводження з відходами, охороні землі та водних ресурсів. Коли приїхали на перевірку їх зустрів ОСОБА_12 , вони поїхали перевіряти цех за адресою вул. Бикова, м. Кривий Ріг. ОСОБА_12 не надавав документів, які підтверджують його повноваження. Під час судового засідання дізналася, що він не був заступником директора підприємства, ввів її в оману. В результаті перевірки було виявлено порушення вимог контролю за викидами, також вона виявила що не проведена інвентаризація джерел походження відходів. Було складено 2 протоколи про адміністративні правопорушення, один інспектором ОСОБА_13 за ч.1 ст.78 КУпАП та ОСОБА_9 за ст. 82 КУпАП, постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за даними протоколами були складені на ОСОБА_12 , який сплатив штрафи. Під час проведення перевірки в обід запропонував піти у кафе, відмовився брати гроші за обід. ОСОБА_12 постійно наполегливо телефонував, шукав зустрічі. Також хвалив продукцію підприємства, розповідав технологічний процес. Був дуже наполегливий, постійно пропонував продукцію. У розмовах розповідав про себе, вказував на спільного знайомого, хвалив за професіоналізм, розповідав про свою сім`ю, цікавився її сім`єю. ОСОБА_12 приніс їй буклети з продукцією, домовились про доставку металочерепиці до будинку. Він повинен був привести рахунок та договір на поставку. Договір вона не підписувала, ОСОБА_19 обіцяв привезти договір і платіжку разом з черепицею. Вона щось підписувала, можливо замовлення і накладну, але була без окуляр, довіряла представнику ТОВ «Маркамет». У неї не було наміру отримати металочерепицю безплатно. Вона нічого не робила, у підприємства ступінь ризику середній, за результатами перевірки було виявлено порушення, складено протоколи, потім видали приписи. Вона не зробила жодних дій, які б передували отриманню неправомірної вигоди. ОСОБА_19 просив надати розміри криші, сказав що 27.03.2022 буде доставлено черепицю, договір і накладну, вона мала оплатити 28.02.2022, про це була усна домовленість.

Свідок ОСОБА_12 в судовому засіданні пояснив, що працював в ТОВ «Маркамет» з серпня 2021 року заступником директора згідно довіреності, офіційно не був працевлаштований. В його обов`язки входило представляти підприємство у державних органах. На підприємстві повинна була бути перевірка екологічної інспекції, він займався перевіряючими, познайомився з ними. Він возив інспекторів ОСОБА_9 та ОСОБА_20 , вони все оглянули, розповіли про недоліки. Після перевірки обідали в кафе, ОСОБА_9 сказала, що з її установою треба дружити, запитала чи не можуть допомогти з покрівлею, черепиця потрібна була зятю. Він сказав, що повідомить начальству. Він возив у кафе двічі, розмова про черепицю виникла під час другого обіду, оплачував обіди він сам. За невиконання припису могло бути закрито підприємство. Від ОСОБА_9 поступила пропозиція продовжити строки по перевірці, видалити декілька пунктів із припису, щодо водопроводу та туалету. Він задавав питання чи не закриють підприємство, чи буде перевірка один раз на три роки. Після другого обіду в кафе ОСОБА_9 стала виявляти більш лояльне відношення.

Із заявою про вимагання неправомірної вигоди він звернувся у відділ на вул. Дунайській в м. Кривому Розі. Свідок зазначив, що має стійку соціальну позицію, направлену на боротьбу з корупцією. Таке звернення щодо вимагання було не вперше. Всі подальші зустрічі з ОСОБА_9 фіксувалися за допомогою спеціальних пристроїв. Питань щодо оплати металочерепиці, готівкою чи безготівково ОСОБА_9 не ставила. У накладній на товар було зазначено платником ТОВ «Маркамет». Після початку повномасштабного вторгнення ОСОБА_9 зателефонувала та нагадала про себе, сказала везти металочерепицю.

На запитання сторони захисту свідок повідомив, що працював у ТОВ «Маркамет» за довіреністю, посадової інструкції не було, отримував заробітну плату. ОСОБА_9 обіцяла, що прибере із припису 3-4 пункти, будуть перенесені строки перевірки з одного разу на рік на один раз на три роки. НСРД проводилися тричі. Апарутуру йому надаягали за годину до зустрічі, після зустрічей знімали.

За клопотанням сторони захисту судом були допитані такі свідки:

Свідок ОСОБА_21 в судовому засіданні пояснив, що працює директором ТОВ «Маркамет». ОСОБА_12 в серпні 2021 року він видав довіреність, останній представляв інтереси фірми. На початку 2022 року отримали повідомлення з екологічної інспекції щодо перевірки. ОСОБА_19 допомагав вирішувати питання. На підприємстві були виявлені порушення. Від фірми необхідно було видати близько 100 м2 металочерепиці і буде вирішено питання на нашу користь. ОСОБА_19 казав, що треба перекрити кришу на будинку у дачному кооперативі «Мрія» комусь з рідні чи самій ОСОБА_22 . ОСОБА_23 не погодився, ОСОБА_19 з цього приводу звернувся до правоохоронних органів з заявою. На підприємстві виготовили металочерепицю і відвезли в кооператив «Мрія». Оплати за металочерепицю не було, не було і мови про оплату. Питання стояло так: «ви робите стелю - ми вам нормальні умови для роботи, забуваємо про вас на деякий час».

Свідок ОСОБА_24 в судовому засіданні пояснив, що знає ОСОБА_12 , познайомилися восени 2021 року. Їх познайомив ОСОБА_25 , попросив надати ОСОБА_19 консультаційну допомогу. ОСОБА_19 йому телефонував з приводу тещі, остання оформлювала профзахворювання, ОСОБА_26 консультував про оформлення документів для оформлення санітарної книжки. ОСОБА_19 не пропонував неправомірну вигоду. Він намагався запропонувати документи невизначеного походження, свідок відмовив, ОСОБА_19 негативно відреагував. Вважає, що з боку ОСОБА_19 була провокація, останній наполягав на зустрічі, пропонував документи, які не відповідають вимогам. З заявою про злочин відносно ОСОБА_19 не звертався.

Свідок ОСОБА_27 в судовому засіданні пояснила, що вона головний спеціаліст державної екологічної інспекції. 28 січня 2022 року на робочий телефон надійшов дзвінок від ОСОБА_12 , він хотів зв`язатися з керівником відділу, він назвався заступником ТОВ «Маркамет». 2-3 дні від нього надходили дзвінки, вона пояснила, що може з`єднати з інспектором, але він хотів лише керівника. На початку лютого 2022 приходив до інспекції, хотів поговорити з ОСОБА_9 , але її не було, була у відрядженні. Ці події відбувалися до перевірки ТОВ «Маркамет».

Не зважаючи на не визнання своєї вини обвинуваченою, її винуватість у вчиненні інкримінованого злочину підтверджується, окрім зазначених показань, сукупністю зібраних у ході досудового розслідування та безпосередньо досліджених у судовому засіданні доказів.

Як слідує з витягу з ЄРДР №0000070 від 10.02.2022, ОСОБА_9 будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, переслідуючи корисливий мотив, використовуючи надану їй владу та службове становище у приватних інтересах, будучи обізнаною про обмеження щодо використання влади та службового становища з метою отримання неправомірної вигоди для себе або третіх осіб, 27.03.2022 о 11:50, перебуваючи на території дачного домоволодіння без поштової адреси, яке розташовано на земельній ділянці з кадастровим номером :04:00112183 у Садівничому товаристві «Мрія» () Криворізького району, Лозуватської сільської ради (згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на земельну ділянку площею 0,085 га № 95 з кадастровим номером :04:001:2183 зареєстровано за донькою ОСОБА_9 . ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ) одержала від Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркамет» (, юридична адреса: 50071, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Володимира Великого, буд.19А) для себе та третіх осіб, а саме доньки ОСОБА_15 та зятя (чоловіка доньки) ОСОБА_16 неправомірну вигоду у вигляді металочерепиці «Ретро РЕ» кількістю 97,235 м.2, вартістю 36 463,13 грн., яку за вказівкою ОСОБА_9 доставлено 27.03.2022 о 11 год. 50 хв. на ділянку місцевості, прилеглу до земельної ділянки площею 0,085 га № 95 з кадастровим номером :04:001:2183 у СТ «Мрія», на якій розміщено дачний будинок без присвоєної поштової адреси. Вказану неправомірну вигоду ОСОБА_9 вимагала та одержала за вчинення та невчинення інтересах ТОВ «Маркамет» дій із використанням наданої їй влади та службового становища, а саме: невідображення, в акті планової перевірки ТОВ «Маркамет», яка проводилась у період з 01.02.2022 по 14.02.2022, всіх порушень вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, допущених ТОВ «Маркамет» з метою віднесення ТОВ «Маркамет» до середнього ризику настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, замість високого ступеня ризику, який було присвоєно підприємству раніше, що в свою чергу зменшить періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) з одного разу на рік до одного разу на три роки; ненарахування ТОВ «Маркамет» збитків, завданих підприємством навколишньому природному середовищу; неініціювання питання щодо подання позовної заяви про обмеження чи зупинення діяльності ТОВ «Маркамет» за результатами перевірки; неініціювання питання щодо внесення у встановленому порядку пропозицій щодо зупинення дії чи анулювання в установленому законодавством порядку дозволу на викиди забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище, виданого ТОВ «Маркамет»; непроведення перевірки стану усунення порушень, відображених у приписі № 109/2.2-7/22 від 17.02.2022 (т.4 а.с.1-2);

10.02.2022 ОСОБА_12 звернувся до начальника Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області ДСР Національної поліції ОСОБА_28 з заявою про вчинення злочину та просив притягнути до кримінальної відповідальності начальника відділу державного нагляду старшого державного інспектора з охорони навколишнього середовища Придніпровського округу ОСОБА_9 , яка вимагає неправомірну вигоду за вирішення питання щодо невідображення виявлених порушень під час перевірки, не накладання штрафних санкцій та не перешкоджання діяльності підприємства (т.4 а.с. 4);

За протоколом огляду предметів від 10.02.2022 було оглянуто документи, надані ОСОБА_12 , а саме копія паспорту та ідентифікаційного коду ОСОБА_12 , довіреність ТОВ «Маркамет», видана ОСОБА_12 на представництво юридичної особи, копія повідомлення Державної екологічної інспекції Придніпровського округу від 12.01.2022 №4-239-22, копія поштового конверту, направлення на проведення планового заходу державного нагляду від 31.01.2022 №4-137-22; копія дозволу на викиди забруднюючих речовин №-796; копія статуту ТОВ «Маркамет» (т.4 а.п.29-30).

З довіреності, виданої 01.08.2021 директором ТОВ «Маркамет» ОСОБА_21 вбачається, що ОСОБА_12 уповноважений представляти ТОВ «Маркамет» в будь-яких установах чи підприємствах незалежно від організаційної форми та підпорядкованості, у тому числі в державних, громадських, господарських та інших підприємствах, установах, організаціях, незалежно від їх підпорядкування і форм власності та галузевої належності, в державних органах влади, органах місцевого самоврядування, з будь-яких питань та при вирішенні будь-яких питань, що стосуватимуться оформлення, подання та одержання для ТОВ «Маркамет» будь-яких довідок, заяв, витягів, актів, розрахунків, рішень та інших документів у відповідних установах, організаціях, а також виконувати всі інші юридично значимі дії та бути представником ТОВ «Маркамет» з будь-яких інших питань, які не вказані вище і які не суперечать вимогам чинного законодавства України. Довіреність видана строком на 1 рік (т.4 а.с. 33).

Згідно повідомлення Державної екологічної інспекції Придніпровського округу від 12.01.2022 № 4-239-22, ТОВ «Маркамет» повідомлялося про проведення на підприємстві планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища у період з 01.02.2022 по 14.02.2022. Зазначене повідомлення надійшло на адресу ТОВ «Маркамет» 17.01.2022 (т.4 а.с.34,35).

З направлення для проведення перевірки № 4-137-22 від 31.01.2022 слідує, що було визначено склад працівників Державної екологічної інспекції Придніпровського округу, уповноважених на проведення планового заходу державного нагляду (контролю), зокрема, ОСОБА_9 та ОСОБА_13 (т.4 а.с. 36-37).

ТОВ «Маркамет» видано дозвіл №-796 від 14.05.2020 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами (т.4 а.с. 37-43).

За протоколом огляду предметів від 10.02.2022 було оглянуто електронні документи, розміщені на веб-сторінках в мережі Інтернет. При огляді веб-порталу «Державна екологічна інспекція» встановлено веб-сторінки та електронні документи, в яких міститься інформація про територіальні органи Державної екологічної інспекції, серед яких є Державна екологічна інспекція Придніпровського округу, діяльність якої поширюється на Дніпропетровську та Кіровоградські області, організаційно-розпорядчі документи щодо врегулювання повноважень Державної екологічної інспекції Придніпровського округу, організаційно-розпорядчі документи з питань діяльності, документи щодо планів перевірок суб`єктів господарювання, переліку суб`єктів, що підлягають державному нагляду. При огляді Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань виявлена інформація про юридичну особу ТОВ «Маркамет», при огляді Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування виявлено декларацію начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) надр - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Придніпровського округу ОСОБА_9 (т.4 а.с.54-124).

10.02.2022 ОСОБА_12 надав письмову згоду на залучення до проведення негласних слідчих (розшукових) дій, його попереджено про недопустимість розголошення відомостей досудового розслідування (т.4 а.с. 125-127).

Згідно постанови про здійснення контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту від 11.02.2022 вирішено провести негласну слідчу (розшукову) дію - контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту відносно ОСОБА_9 з метою фіксації факту одержання нею неправомірної вигоди шляхом передачі ОСОБА_9 , або іншим особам на яких вона вкаже, неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів в національній валюті України або в іншій валюті у відповідному еквіваленті та розмірі, які будуть озвучені ОСОБА_9 , а також неправомірної вигоди в будь-якій іншій формі та в розмірі, в залежності від конкретних обставин вимагання неправомірної вигоди ОСОБА_9 (т.4 а.с. 128-132).

Постановою слідчого судді Дніпровського апеляційного суду від 11.02.2022, яка була розсекречена 03.05.2022, надано дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж мобільного оператора ПрАТ «Київстар» за абонентським номером НОМЕР_2 , яким користується ОСОБА_9 , а саме негласне проведення із застосуванням відповідних технічних засобів, в тому числі встановлених на транспортних телекомунікаційних мережах, спостереження, відбору та фіксації змісту телефонних розмов, іншої інформації та сигналів, які передаються телефонним каналом, що контролюється (т.4 а.с. 147-148).

Постановою слідчого судді Дніпровського апеляційного суду від 11.02.2022, яка була розсекречена 03.05.2022, надано дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтроль особи відносно ОСОБА_9 , з використанням спеціальних технічних засобів спостереження для фіксації розмов, інших звуків, рухів, дій особи, у місцях її перебування, а саме в громадських місцях, іншому володінні особи - транспортних засобах, на відкритій місцевості, в приміщені службового кабінету, в інших місцях перебування (т.4 а.с. 149-150).

Відповідно до протоколу огляду предметів від 17.02.2022, за участю ОСОБА_12 , оглянуто відеозаписи з камер відеоспостереження, розміщені в закладі громадського харчування кафе «Соллі» за 07.02.2022 та 09.02.2022, а також гостьові рахунки на оплату замовлень (їжі та напоїв) у кафе «Соллі» від 07.02.2022 №136947, від 09.02.2022 №137191, з яких вбачається що 07.02.2022 о 11:52 ОСОБА_12 , ОСОБА_9 та ОСОБА_13 заходять у приміщення кафе «Соллі», об 11:53 ці особи заходять до банкетної зали кафе, об 12:27 поблизу барної стойки знаходиться ОСОБА_12 а також адміністратор кафе, яка роздруковувала для нього рахунок на оплату замовлення (їжі та напоїв), які вживали ОСОБА_9 та ОСОБА_13 . ОСОБА_19 пояснив, що рахунок в сумі 1305 грн він сплатив за власні кошти. Із записів за 09.02.2022 вбачається, що о 13:07 год. До приміщення кафе «Соллі» зайшли ОСОБА_9 та ОСОБА_13 , за ними ОСОБА_12 , об 13:08 ці особи зайшли до приміщення банкетної зали, об 13:52 поблизу барної стойки знаходиться ОСОБА_12 а також адміністратор кафе, яка роздруковувала для нього рахунок на оплату замовлення (їжі та напоїв), які вживали ОСОБА_9 та ОСОБА_13 . ОСОБА_19 пояснив, що рахунок в сумі 1051 грн він сплатив за власні кошти, об 13:55 ОСОБА_9 , ОСОБА_13 та ОСОБА_12 виходять з приміщення кафе (т.4 а.с. 153-165).

За протоколом огляду предметів від 14.02.2022, за участю ОСОБА_12 , оглянуто мобільний телефон, який належить ОСОБА_12 . Під час огляду системної папки встановлено наявність збереженого контакту « ОСОБА_29 , м.т. НОМЕР_3 », наявність вхідних та вихідних телефонних розмов між ОСОБА_12 та контактом « ОСОБА_29 ». При відкритті мобільного додатку «Viber» встановлено наявність інформації про спілкування ОСОБА_12 з контактом « ОСОБА_29 » наступного змісту: 11.02.2022 о 10:21 контакт « ОСОБА_29 » надіслала фотографію претензії Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області №59-11/20 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу на суму 802,06 грн на адресу ТОВ «Маркамет» (т.4 а.с. 167-171).

За протоколом огляду предметів від 14.02.2022, за участю ОСОБА_12 , оглянуто документ, наданий ОСОБА_12 - «Каталог продукції ТОВ «Маркамет». ОСОБА_12 пояснив, що вказаний документ сформовано ТОВ «Маркамет» з метою узгодження з ОСОБА_9 кількісних та якісних характеристик покрівельних матеріалів, необхідних ОСОБА_9 для перекриття даху у дачному будинку (т.4 а.с. 172-188).

Відповідно до протоколу огляду предметів від 17.02.2022, за участю ОСОБА_12 , оглянуто мобільний телефон, який належить ОСОБА_12 . При відкритті мобільного додатку «Viber» встановлено інформацію про спілкування (обмін повідомленнями та дзвінками) між ОСОБА_12 та контактом « ОСОБА_29 » наступного змісту: 16.02.2022 о 13:05 контакт « ОСОБА_29 » надіслала фотографію. Як пояснив ОСОБА_12 на фотографії зображено креслення та розрахунки довжини та ширини даху будинку; 17.02.2022 о 08:58 пропущений виклик, 17.02.2022 о 09:17 вихідний виклик тривалістю 00:31 сек, 17.02.2022 о 14:57 вихідний виклик тривалістю 00:15 сек (т.4 а.с. 193-196).

За протоколом огляду предметів від 17.02.2022, за участю ОСОБА_12 , оглянуто документ, наданий ОСОБА_12 - замовлення на товар №407 від 17.02.2022, видане на імя ОСОБА_9 (тел. НОМЕР_3 ). Як пояснив ОСОБА_12 вказаний документ сформовано ТОВ «Маркамет» з метою узгодження з ОСОБА_9 кількісних та якісних характеристик покрівельних матеріалів та одержання від ОСОБА_9 підтвердження на остаточне формування та поставки покрівельних матеріалів (т.4 а.с. 197-198).

За протоколом огляду предметів від 22.02.2022 було оглянуто документи, надані ОСОБА_12 , а саме Акт перевірки ТОВ «Маркамет» №109/2.2-7/22 від 11.02.2022, припис №109/2.2-7/22 від 17.02.2022 на ім`я директора ТОВ «Маркамет» в двох примірниках, постанова про накладення адміністративного стягнення №215969, 216329, квитанція про оплату штрафу №0.0..1 від 21.02.2022 (т.4 а.п.206-234).

За протоколом огляду предметів від 23.02.2022 було оглянуто документ, наданий ОСОБА_12 , а саме видаткова накладна на товар (металочерепиця Ретро РЕ кількістю 97,235 м.2) №74 від 23.02.2022, видана ТОВ «Маркамет» на імя одержувача ОСОБА_9 , який складений у двох примірниках, перший скріплений печаткою ТОВ «Маркамет», другий скріплений підписом уповноваженої особи ТОВ «Маркамет», відповідальної за відвантаження товару та печаткою юридичної особи (т.5 а.п.11-12).

За протоколом огляду предметів від 24.03.2022 було оглянуто телефон з IMEI1: НОМЕР_8 , IMEI2: НОМЕР_9 , S/N: НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , який належить ОСОБА_12 , під час огляду системної папки «Контакти» встановлено збережений контакт « ОСОБА_29 , м.т. НОМЕР_3 », наявність вхідних та вихідних розмов між ОСОБА_12 та контактом « ОСОБА_29 » (т.5 а.п.60-62).

Відповідно до протоколу огляду від 27.03.2022, було оглянуто прибудинкову територію дачного будинку без поштової адреси, який розміщений на земельній ділянці №95 площею 0,085 га з кадастровим номером :04:001:2183 у СТ «Мрія» Криворізького району Лозуватської сільської ради. Земельна ділянка огороджена парканом з профнастилу темно коричневого кольору, на вході до домоволодіння ворота для в`їзду автомобілів, на території земельної ділянки знаходиться двоповерховий будинок. На в`їзді до гаражного приміщення стоїть вантажний автомобіль «Мерседес Спрінтер» синього кольору з д.н.з. НОМЕР_12 . На території домоволодіння під час огляду перебували ОСОБА_30 , ОСОБА_9 . В ході огляду встановлено що поблизу входу до гаражного приміщення на землі знаходяться листи металочерепиці коричневого кольору різного розміру. ОСОБА_9 пояснила, що придбала вказану металочерепицю у ТОМ «Маркамет» та надала для огляду примірник видаткової накладної №74 від 23.02.2022, виданої ТОВ «Маркамет» на ім`я ОСОБА_9 . Пояснила, що придбала вказану металочерепицю у ТОВ «Маркамет» за готівкові кошти. В результаті огляду було вилучено металочерепицю «Ретро РЕ» кількістю 97,235 м.2 коричневого кольору, два примірники видаткової накладної №74 від 23.02.2022, смартфон «Iphone12» (т.5 а.п.65-75), які визнано речовими доказами згідно постанови від 27.03.2022 (т.5 а.п.76-77).

Згідно ухвали слідчого судді 07.04.2022 накладено арешт на вилучені в ході огляду 27.03.2022 речі та документи: металочерепицю «Ретро РЕ» коричневого кольору кількістю 97,235 м.2 коричневого кольору, два примірник видаткової накладної №74 від 23.02.2022, смартфон «Iphone12» IMEI1: НОМЕР_13 , IMEI2: НОМЕР_14 із сім-карткою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_2 (т.5 а.п. 127-128).

З відповіді директора ТОВ «Маркамет» на запит прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_31 №09/2-1199-22 від 28.03.2022 вбачається, що на підприємстві проводилася перевірка співробітниками Державної екологічної інспекції ОСОБА_9 та ОСОБА_13 , за результатами якої складено акт перевірки №109/2.2-7/22 від 11.02.2022. ОСОБА_12 директором ТОВ «Маркамет» 01.08.2021 видавалася довіреність на представництво інтересів юридичної особи терміном на 2 роки, останній представляв інтереси підприємства під час здійснення перевірки Державною екологічною інспекцією. ТОВ «Маркамет» формувало замовлення на товар (металочерепиця «Ретро РЕ» кількістю 97,235м.2 від 17.02.2022 №407 та видаткову накладну на товар №74 від 23.02.2022 на ім`я ОСОБА_9 ТОВ «Маркамет» здійснювало поставку товару згідно видаткової накладної №74 від 23.02.2022 на адресу замовника ОСОБА_9 . Ані ОСОБА_9 ані інші особи оплату металочерепиці не здійснювали, поставка товару на користь ОСОБА_9 здійснювалася за рахунок ТОВ «Маркамет», оскільки саме поставка товару за рахунок підприємства на користь ОСОБА_9 була обов`язковою умовою ненастання негативних наслідків для підприємства внаслідок перевірки, яка проводилася Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (т.6 а.п.51)

За протоколом огляду предметів від 08.04.2022 було оглянуто смартфон «Iphone12» з IMEI1: НОМЕР_13 , IMEI2: НОМЕР_14 із сім-карткою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_2 , виявлений та вилучений в ході огляду прибудинкової території 27.03.2022 у садівничому товаристві «Мрія». Під час огляду системної папки встановлено збережений контакт « ОСОБА_32 , м.т. НОМЕР_15 », наявність вхідних та вихідних розмов між ОСОБА_9 та контактом « ОСОБА_32 »: 27.03.2022 о 11:15 вхідний виклик тривалістю 0:29 сек.; 25.03.2022 о 10:33 вихідний виклик тривалістю 0:30 сек.; 17.02.2022 о 15:57 вихідний виклик тривалістю 0:14 сек.; 17.02.2022 о 09:17 вхідний виклик тривалістю 0:32 сек.; 17.02.2022 о 08:58 вихідний відхилений виклик ;наявність вхідних та вихідних розмов між ОСОБА_9 та контактом «Дима водитель, м.т. НОМЕР_16 »; наявність інформації про обмін повідомленнями між ОСОБА_9 та контактом « ОСОБА_32 »: 11.02.2022 о 10:21 ОСОБА_9 надсилає фотографію претензії Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області №59-11/20 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу на суму 802,06 грн на адресу ТОМ «Маркамет»; 16.02.2022 о 13:05 ОСОБА_9 надсилає фотографію із зображенням креслення та розрахунки довжини та ширини даху будинку (т.6 а.п.64-96).

З повідомлення від 20.05.2022 №09/2-1199-22 вбачається, що ОСОБА_9 та її захисників повідомлено про обмеження конституційних прав особи під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 253 КПК України (т.6 а.п.255).

Судом досліджено також диски №137т/2022 від 14.02.2022, №138т/2022 від 14.02.2022, №139т/2022 від 14.02.2022, №140т/2022 від 14.02.2022 - додатки до протоколів НСРД, шляхом прослуховування та перегляду зафіксованої на даних носіях інформації безпосередньо у судовому засіданні суду (т.5 а.п.2-10,18,21-30,32-43).

Так, згідно протоколу за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 18.02.2022 - аудіо-, відео контроль особи (т.5 а.с. 2-5), 14.02.2022 приблизно о 11:48 відбулася зустріч між ОСОБА_12 та ОСОБА_9 в адміністративній будівлі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, буд. 92.

Протоколом відображено слова і вислови сказані ОСОБА_9 своєму співрозмовнику, заявнику ОСОБА_12 , такі як: «…ну мы вас оштрафуем, на 850…», «…это минимум… », «…я вас подвела под средний… », «средний это раз в 3 года, у вас еще будет тут, бачіте тут, средній, у вас высший ставили, это раз в 3 года, но прыпыса надо будет там…», «…ну по выгребной яме, уберете ее, что там… », «…а, ну да, по кровле, да. Ну такую, ну можно вот это, это коричневая?… », «…так оно мне не надо, давайте какую нормальную такую и это, за каую цену вы будете отдавать?… », «…Кто будет монтировать? То есть мы сами должны замерять ее? В общем мы должны сами дать замеры и вы нам тогда сделаете?… ».

Згідно протоколу за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 18.02.2022 - аудіо-, відео контроль особи (т.5 а.с. 6-10), 17.02.2022 приблизно о 15:49 відбулася зустріч між ОСОБА_12 та ОСОБА_9 в адміністративній будівлі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, буд. 92.

Протоколом відображено слова і вислови сказані ОСОБА_9 своєму співрозмовнику, заявнику ОСОБА_12 , такі як: «…Даю вам прыпыс, вы у нас человек уже проверенный поэтому даю вам 2 экземпляра прыпыса… », «…Потом на вас выписан штраф, ОСОБА_33 смотрите, вот обьяснение, что будет усунуто, ну где я галочки поставила … ».

ОСОБА_12 в розмові зазначає: «… По вашим делам, значит теперь мне от вас нужна одна подпись, будем взаимозаменяемы…», «… Вот тут где заказчик, так сюда не смотрим, это для бухгалтерии, что мы вернули, все будет как говорили безоплатно…». ОСОБА_9 далі зазначає: «Отлично, просто отлично», «…Та лучше вы привезите…», «…Марьяновка, Мрия…», «…У вас тут не страшный прыпыс абсолютно…», «…Проверять я вас не буду особо, не переживайте…», «…оно сидит свій человек. У мене человек сидит тут, я ее замом сделала, не переживайте…».

Згідно протоколу за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 28.03.2022 - аудіо-, відео контроль особи (т.5 а.с. 21-25), 24.03.2022 приблизно о 11:41 відбулася зустріч між ОСОБА_12 та ОСОБА_9 в адміністративній будівлі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, буд. 92.

Протоколом відображено слова і вислови сказані ОСОБА_9 своєму співрозмовнику, заявнику ОСОБА_12 , такі як: «…Подождите на получение, это мы сами должны приехать? …», «…Ну давайте тогда на воскресенье, потому что мы все собираемся на даче… », «…раз в три года… », «… а вы штраф оплатили? …».

Згідно протоколу за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 28.03.2022 - аудіо-, відео контроль особи (т.5 а.с. 28-29), 27.03.2022 приблизно о 11:42 відбулася зустріч між ОСОБА_12 та ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_3 .

Протоколом відображено слова і вислови сказані ОСОБА_9 своєму співрозмовнику, заявнику ОСОБА_12 , такі як: «…А це оплата, да?», на що ОСОБА_19 відповідає : «…Мыж обязательства свои выполнили так что спасибо».

Згідно протоколу за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 12.04.2022 - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж (т.5 а.с. 32-42), 22.02.2022 о 13:08 відбулася телефонна розмова між ОСОБА_12 та ОСОБА_9 , де ОСОБА_19 повідомляє «Мы просто готовы по всем позициям, и крыша ваша и бумажки подписали, оплатили. Когда вам будет удобно и сориентируйте меня пожалуйста там с доставкой…», ОСОБА_9 говорить «Я поняла. Щас я отзвонюсь, узнаю где мой там зять завтра…».

Згідно висновку експерта №СЕ 19/104-24/3761-ВЗ від 29.03.2024 запис відеофонограм, які містяться на карті пам`яті «HI-RALI TM MicroSD C10 32GB HC I 1» (CE MMC32CU1S2705-T0 HDW 24 2107 Made in Taiwan), яка вилучена з паковання, на якому поміж інших записів міститься наступний: «інв.137т/2022»; карті пам`яті «Apaser 16GB R85 C10 MicroSD 1 HC I» (ATMDQASP6H02120B709499 Made in Taiwan), яка вилучена з паковання, на якому поміж інших записів міститься наступний: «інв.138т/2022»; карті пам`яті «T&G 16GB MicroSD C10» (CE MYP19NVB300UL16GC10211123 Made in Taiwan), яка вилучена з паковання, на якому поміж інших записів міститься наступний: «інв.139т/2022» проводився безперервно (т.2 а.п.141-152).

Згідно висновку експерта №СЕ 19/112-24/8689-ВЗ від 25.10.2024 у відеофонограмах, зафіксованих у файлах, що знаходяться на карті пам`яті «HI-RALI TM MicroSD C10 32GB HC I 1» (CE MMC32CU1S2705-T0 HDW 24 2107 Made in Taiwan), яка вилучена з паковання, на якому поміж інших записів міститься напис зокрема: «інв.137т/2022» «61032С_140222_22_120650_ch1.mp4», «61032С_140222_22_120650_ch2.mp4» брали участь по три диктора; у файлах «61032С_170222_22_155641_ch1.mp4», «61032С_170222_22_155641_ch2.mp4» брали участь по вісім дикторів; у файлах «61032С_1702221_22_162552_ch1.mp4», «61032С_1702221_22_162552_ch2.mp4» брали участь по два диктори. У відеофонограмах, зафіксованих у файлах, що знаходяться на карті «Apaser 16GB R85 C10 MicroSD 1 HC I» (ATMDQASP6H02120B709499 Made in Taiwan), яка вилучена з паковання, на якому поміж інших записів міститься напис зокрема: «інв.138т/2022» «2022-02-17_160012_162615_03.avi», «2022-03-27_111425_113937_01.avi» брали участь по два диктора; у файлі «2022-02-14_113831_120144_01.avi» брав участь один диктор; у файлі «2022-02-17_154046_160012_02.avi» брали участь п`ять дикторів; у файлі «2022-03-24_112924_115309_01.avi» брали участь чотири диктори; у файлах «2022-02-14_120144_120637_02.avi», «2022-02-17_151611_151733.avi», «2022-02-17_152223_154046_01.avi», «2022-03-24_115309_115743_02.avi» розмов не зафіксовано. У відеофонограмах, зафіксованих у файлах, що знаходяться на карті «T&G 16GB MicroSD C10» (CE MYP19NVB300UL16GC10211123 Made in Taiwan), яка вилучена з паковання, на якому поміж інших записів міститься напис зокрема: «інв.139т/2022» «6101В1_240322_22_115631_ch1mp4»,«6101В1_240322_2_115631_ch2.mp4» брали участь п`ять дикторів; у файлах «6101В1_270322_22_114420_ch1mp4», «6101В1_270322_22_114420_ch2mp4» брали участь два диктори (т.3 а.п.1-14).

Диспозиція кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, передбачає прийняття пропозиції, обіцянки або одержання службовою особою неправомірної вигоди, а так само прохання надати таку вигоду для себе чи третьої особи за вчинення чи невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто пропонує, обіцяє чи надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища.

Кваліфікованим складом злочину є вчинення його службовою особою, яка займає відповідальне становище.

Отже, ОСОБА_9 пред`явлене обвинувачення у вчиненні одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе та третьої особи за невчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої влади та службового становища, поєднаного з вимаганням неправомірної вигоди.

Відповідно до п. 2 Примітки до даної норми закону України про кримінальну відповідальність службовими особами, які займають відповідальне становище, у статтях 368, 368-2, 369 та 382 цього Кодексу є особи, зазначені у пункті 1 примітки до статті 364 цього Кодексу, посади яких згідно із статтею 25 Закону України «Про державну службу» віднесені до третьої, четвертої, п`ятої та шостої категорій, судді, прокурори і слідчі, а також інші, крім зазначених у пункті 3 примітки до цієї статті, керівники і заступники керівників органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх структурних підрозділів та одиниць.

Вимаганням хабара визнається вимагання службовою особою хабара з погрозою вчинення або невчинення з використанням влади чи службового становища дій, які можуть завдати шкоди правам чи законним інтересам того, хто дає хабара, або умисне створення службовою особою умов, за яких особа вимушена дати хабара з метою запобігання шкідливим наслідкам щодо своїх прав і законних інтересів.

Предметом цього злочину є хабар, який є різновидом неправомірної вигоди і яким визнається незаконна винагорода майнового характеру, що являє собою зокрема майно, у тому числі вилучене з вільного обігу (гроші, іноземна валюта, цінні папери, інші матеріальні цінності).

Об`єктивна сторона злочину, передбаченого ст. 368 КК, полягає в активній поведінці - діях, які являють собою: а) одержання (прийняття); б) у будь-якому вигляді незаконної винагороди майнового характеру; в) за виконання чи невиконання; г) в інтересах хабародавця або третьої особи; ґ) будь-яких дій; д) з використанням влади чи службового становища.

Указівка закону на те, що одержання хабара може здійснюватися в будь-якому вигляді, означає, що для кваліфікацій вчиненого за ст. 368 КК не має значення, чи був одержаний хабар винним особисто (безпосередньо) або через посередників, чи отримувала його службова особа для себе особисто або для інших осіб. Не мають також значення і способи одержання хабара, які можуть бути досить різноманітними. Проте всі вони можуть бути зведені до двох основних форм: а) проста (відкрита) та б) завуальована (прихована). Проста полягає в одержанні хабара без усякого прикриття і передбачає безпосереднє вручення (надання) службовій особі предмета хабара або передачу його через посередників чи прийняття (передачу) хабара родичами та близькими винного. Хабар може бути спрямований на адресу службової особи і одержаний нею також шляхом використання для цього діяльності юридичних осіб (бандероль чи посилка поштою, переказ коштів через установи банку тощо) або через фізичних (третіх) осіб (родичів, знайомих, товаришів за службою), не обізнаних про те, що матеріальні цінності, які їм вручають і які вони передають, є предметом хабара. Сутність завуальованої форми одержання-давання хабара полягає у тому, що факт давання-одержання хабара маскується під зовні законну угоду і має вигляд цілком правомірної операції: різні виплати, премії, отримання зарплати, кредиту, погашення боргу, договір позики, купівлі-продажу, нееквівалентні обмін чи оплата послуг, консультацій, експертиз тощо

Відповідальність за ст. 368 КК України настає, якщо одержання хабара було зумовлене виконанням чи невиконанням будь-якої дії в інтересах хабародавця або третьої особи.

З цих положень закону слідує, по-перше, що за хабар службова особа може як діяти активно, тобто вчинити дії, так і утриматися від їх вчинення - бездіяльність. По-друге, як дія, так і бездіяльність, які зумовлені хабаром, виконуються (не виконуються) в інтересах або самого хабародавця, або третіх осіб.

Причому злочин, передбачений ст. 368 КК України, має місце й тоді, коли умови незаконного одержання матеріальних цінностей або послуг хоча спеціально й не обговорювалися, але службова особа усвідомлювала, що одержує хабар із метою задоволення тих чи інших інтересів хабародавця або третіх осіб. Інтереси хабародавця або третіх осіб можуть бути різними і мати як матеріальний (одержання майна, пільг з оподаткування), так і нематеріальний (підвищення за службою, одержання квартири) характер.

Відповідальність за одержання хабара настає лише за умови, якщо службова особа одержала його за виконання (невиконання) будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища.

Діяння, які обумовлені хабаром, службова особа могла або повинна була вчинити з використанням наявних у неї владних, організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій.

Інакше кажучи, діяння, вчинене винним за хабар, має бути зумовлене його службовим становищем і пов`язане з його владними чи службовими повноваженнями.

При цьому слід ураховувати, що судова практика відносить до таких не лише ті діяння, які безпосередньо входять до кола службових повноважень особи, а й такі, які вона хоча й не уповноважена була вчинювати, але до вчинення яких іншими службовими особами могла вжити заходів завдяки своєму службовому становищу.

Оскільки вчинення злочину, передбаченого ст. 368 КК України, вичерпується самим фактом одержання хабара, дії службової особи, обумовлені хабаром, перебувають поза межами об`єктивної сторони даного складу злочину і відповідальність за ст. 368 КК настає незалежно від того: а) чи був одержаний хабар до (хабар-підкуп) або після (хабар-винагорода) вчинення цих дій; б) чи було заздалегідь обумовлено одержання хабара; в) чи виконала або не виконала службова особа дії, зумовлені хабаром; г) чи збиралася вона їх виконувати або не мала такого наміру.

Суб`єктивна сторона одержання хабара характеризується лише прямим умислом та наявністю корисливого мотиву.

Одержання хабара, поєднане з його вимаганням (ч. 3 ст. 368 КК України) - ця кваліфікуюча ознака є у випадках, коли: ініціатором давання-одержання хабара є службова особа - хабароодержувач; пропозиція про бажання одержати хабар має характер вимоги (примусу), що підкріплюється: а) або відкритою погрозою, або б) створенням таких умов, які переконують хабародавця в наявності реальної небезпеки (прихована погроза) його правам та законним інтересам, що змушує його погодитися з вимогою хабароодержувача; дії, вчиненням (невчиненням) яких погрожує вимагатель: а) пов`язані з використанням наданих йому владних чи службових повноважень; б) мають протиправний характер; в) спрямовані на заподіяння шкоди лише правам і законним інтересам хабародавця.

Згідно із положеннями Постанови Пленуму ВСУ N 5 від 26.04.2002 «Про судову практику у справах про хабарництво»: п. 1. Звернути увагу судів на те, що згідно з чинним законом відповідальність за одержання хабара можуть нести лише службові особи. Організаційно-розпорядчі обов`язки - це обов`язки по здійсненню керівництва галуззю промисловості, трудовим колективом, ділянкою роботи, виробничою діяльністю окремих працівників на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності. Такі функції виконують, зокрема, керівники міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, державних, колективних чи приватних підприємств, установ і організацій, їх заступники, керівники структурних підрозділів (начальники цехів, завідуючі відділами, лабораторіями, кафедрами), їх заступники, особи, які керують ділянками робіт (майстри, виконроби, бригадири тощо); п. 2. Відповідальність за одержання хабара настає лише за умови, що службова особа одержала його за виконання чи невиконання таких дій, які вона могла або повинна була виконати з використанням наданої їй влади, покладених на неї організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, або таких, які вона не уповноважена була вчинювати, але до вчинення яких іншими службовими особами могла вжити заходів завдяки своєму службовому становищу.

Також, як рекомендовано п. 3 цієї ж Постанови Пленуму, судам слід мати на увазі, що об`єктивна сторона злочину, передбаченого ст. 368 КК України, полягає в одержанні хабара в будь-якому вигляді. Оскільки виконання чи невиконання службовою особою відповідних дій перебуває за межами об`єктивної сторони даного злочину, відповідальність настає незалежно від того, до чи після вчинення цих дій було одержано хабар, був чи не був він обумовлений до їх вчинення, виконала чи не виконала службова особа обумовлене, збиралася чи ні вона це робити.

У відповідності до п. 17 постанови Пленуму: згідно з п. 4 примітки до ст. 368 КК України вимаганням хабара визнається його вимагання службовою особою з погрозою вчинення або невчинення з використанням влади чи службового становища дій, які можуть заподіяти шкоду правам чи законним інтересам того, хто дає хабар, або умисне створення нею умов, за яких особа вимушена дати хабар з метою запобігання шкідливим наслідкам щодо своїх прав і законних інтересів.

Отже, на підставі досліджених доказів у їх сукупності, що їх наведено вище, суд вважає, що доведеність вини ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме вчинення одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за невчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дії з використанням наданої влади та службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, знайшла своє підтвердження.

Доводи сторони захисту у ході судового провадження, у дебатах, і мотиви суду на їх спростування.

Щодо клопотань сторони захисту про визнання недопустимими докази.

Сторона захисту посилається на те, що протоколи огляду документів та додатки до них, не містять відомостей, якій були отримані в результаті проведеного огляду, та обґрунтування яке вони мають значення для кримінального провадження. Додатки до протоколів не зазначено кількість аркушів, на яких знаходяться ці додатки, вони не упаковані та не засвідчені підписами прокурора та інших осіб, які брали участь у їх вилученні (т.4 а.с. 29-53, 172-188, 197-198, 203-205,206-234).

Вирішуючи зазначене клопотання суд враховує, що вказані протоколи містить вступну частину (місце, час проведення та назву процесуальної дії, особу, яка проводить процесуальну дію, осіб, які присутні під час проведення процесуальної дії), описову частину (отримані в результаті процесуальної дії відомості, важливі для цього кримінального провадження, в тому числі виявлені та/або надані речі і документи), заключну частину (вилучені речі і документи та спосіб їх ідентифікації).

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ч.2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Оглянуті документи не є речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому на них не поширюється Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012. Оглянуті документи зберігались у матеріалах кримінального провадження протягом усього часу досудового розслідування та судового розгляду у стані, придатному для їх використання та дослідження у кримінальному провадженні.

Верховний суд вказує, що не будь-яке формальне недотримання вимог кримінального процесуального закону при отриманні доказу автоматично тягне необхідність визнання його недопустимими. За наявності процесуальних порушень порядку отримання доказів визнавати їх недопустимими слід лише тоді, коли вони: прямо та істотно порушують права і свободи людини; та/або надають підстави для сумніву у достовірності отриманих фактичних даних, які не видалося за можливе усунути у ході судового розгляду (справа №344/2995/15-к від 15.02.2022).

В описовій частині протоколу зазначено, що предметом огляду є документи, надані свідком ОСОБА_12 , на підтвердження своїх показань, як свідка. У протоколі зазначений вичерпний перелік документів, спосіб їх ідентифікації та місце зберігання. Вказаний протокол огляду та документи, надані свідком ОСОБА_12 на дослідження, мають доказове значення у контексті показань свідка, наданих під час досудового розслідування та судового розгляду. Обставини, викладені свідком ОСОБА_12 під час допиту, повністю узгоджуються з наданими свідком документами. Документи, надані на підтвердження показань свідка, вказують на достовірність таких показань.

Таким чином, суд не знаходить підстав для визнання протоколів огляду документів неналежними та недопустимими доказами з огляду на положення ст.ст.86,87 КПК України, а також з урахуванням практики Верховного суду, викладеній у постановах від 09.06.2016 року №360кс15, від 11.04.2019 № 642/5974/13-к від 15.02.2022 №344/2995/15-к, від 14.12.2022 №754/10882/17.

Сторона захисту зазначає про визнання недопустимим протоколу огляду документів від 17.02.2022, так як прокурор неодноразово зазначає: « ОСОБА_12 пояснив...». Таким чином, фактично прокурор зафіксував у даному протоколі пояснення ОСОБА_12 , а не відомості, які були ним отримані під час проведення даної слідчої (розшукової) дії та які мають значення для кримінального провадження, фактично поєднав у протоколі огляду документів протокол слідчого експерименту та допиту (т.4 а.с. 153-164).

Вирішуючи клопотання суд враховує заперечення сторони обвинувачення про те, що у вказаному протоколі зафіксовано хід та результати огляду відеозаписів з камер відеоспостереження, розміщених у приміщенні кафе «Соллі» за адресою:м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, 87 б за 07 лютого 2022 року та 09 лютого 2022 року. Оскільки свідок ОСОБА_12 знаходився у вказаному вище кафе із обвинуваченою ОСОБА_9 , огляд відеозапису проводився за участю свідка ОСОБА_14 . Прокурором у протоколі докладно відображено хід та результати огляду, зокрема процес відтворення відеозаписів, перелік осіб, зображених на відеозаписах, події відображені на відеозаписах, а також пояснення ОСОБА_12 щодо відеозаписів, на яких він зображений разом із ОСОБА_9 . Пояснення ОСОБА_12 , надані в ході огляду, є невід`ємною складовою слідчої дії та мають бути відображені у протоколі, оскільки протокол слідчої дій є процесуальним документом, в якому мають бути відображені хід та результати слідчої дії.

Таким чином, посилання сторони захисту на те, що учасники огляду не мають права давати свої пояснення під час проведення огляду є необґрунтованим та не відповідає положенням КПК України. Суд приходить до висновку про допустимість зазначеного доказу.

Сторона захисту вказує на те, що постанова про здійснення контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту, є неналежним доказом, оскільки відповідно до положень ст.271 КПК України врегульовано проведення контролю за вчиненням злочину, в тому числі і у виді спеціального слідчого експерименту, однак не передбачено повноваження прокурора щодо залучення осіб до проведення негласних слідчих (розшукових) дій. В той же час положенням ст. 275 КПК України передбачено, що під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій слідчий має право використовувати інформацію, отриману внаслідок конфіденційного співробітництва з іншими особами, або залучати цих осіб до проведення негласних слідчих (розшукових) дій у випадках, передбачених цим Кодексом. Таким чином, імперативною нормою КПК чітко передбачені повноваження слідчого щодо залучення особи до проведення негласних слідчих (розшукових) дій. За наведених обставин, прокурором порушено імперативний припис ст.275 КПК України, якою визначено виключно слідчого повноваження у кримінальному провадженні щодо залучення осіб до проведення негласних слідчих (розшукових) дій ( т.4 а.с. 128-132) .

Вирішуючи зазначене клопотання суд враховує наступне.

Зміст постанови про контроль за вчиненням злочину відповідає вимогам ч.1 ст. 251 КПК України, а також ч.7 ст. 271 КПК України, в якій вказані:1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) правова кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) Кримінального кодексу України; 3) відомості про особу (осіб), щодо якої проводитиметься негласна слідча (розшукова) дія; 4) початок, тривалість і мету негласної слідчої (розшукової) дії; 5) відомості про особу (осіб), яка буде проводити негласну слідчу (розшукову) дію; 6) обґрунтування прийнятої постанови, у тому числі обґрунтування неможливості отримання відомостей про кримінальне правопорушення та особу, яка його вчинила, в інший спосіб; 7) вказівку на вид негласної слідчої (розшукової) дії, що проводиться, 8) виклад обставин, які свідчать про відсутність під час негласної слідчої (розшукової) дії провокування особи на вчинення злочину.

Прокурором у кримінальному провадженні не приймалось рішення про залучення ОСОБА_12 до конфіденційного співробітництва у порядку, передбаченому ст. 275 КПК України. При прийняття рішення про проведення контролю за вчиненням злочину прокурор керувався положеннями ч.4 ст. 246, ст. 271 КПК України, а не ст. 275 КПК України. Законодавець не пов`язує залучення особи до проведення негласної слідчої розшукової дії у вигляді контролю за вчиненням злочину із обов`язковим залученням особи до конфіденційного співробітництва.

Верховний Суд у постанові від 14.12.2022 у справі № 754/10882/17 наголосив на тому, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 275 КПК під час проведення НСРД слідчий має право використовувати інформацію, отриману внаслідок конфіденційного співробітництва з іншими особами, або залучати цих осіб до проведення НСРД у випадках, передбачених цим Кодексом. Усталена судова практика визначає, що під конфіденційним співробітництвом слід розуміти негласні відносини, що встановлюються уповноваженими органами з повнолітньою дієздатною особою і на засадах добровільності та конспіративності використовуються для вирішення завдань кримінального провадження. Слідчий має право використовувати інформацію, отриману від осіб, з якими встановлено конфіденційне співробітництво під час проведення НСРД, або залучати їх до проведення таких дій. Залучення до конфіденційного співробітництва не є різновидом НСРД, а лише складовим елементом їх проведення, що вбачається із положень ч. 2 ст. 246 КПК, де перераховуються види НСРД, які можуть проводиться у справах про тяжкі та особливо тяжкі злочини, серед яких залучення до конфіденційного співробітництва відсутнє. Залучення до конфіденційного співробітництва є лише засобом проведення різних видів НСРД.

Суд приходить до висновку, що постанова про контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту винесена відповідно до вимог ст. 271 КПК України, є належним та допустимим доказом.

Щодо клопотання сторони захисту про визнання недопустимим доказом доручення про проведення негласних слідчих, розшукових дій від 14.02.2022 за № 09/2-570т, враховуючи що останнє не містить ані строків його виконання, ані дані щодо конкретного прокурора, якому слід направляти матеріали, та не є мотивованим взагалі, оскільки містить лише посилання на наявність відповідних ухвал слідчого судді та номер кримінального провадження. Крім того 1-й абзац доручення відповідно до якого зазначено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється ГУНП України в Дніпропетровській області, хоча матеріали кримінального провадження свідчать про досудове розслідування Державним бюро розслідувань. Даний факт ставить у невизначеність, щодо органу проведення досудового розслідування (т.4 а.с. 143-144).

Вирішуючи клопотання суд враховує, що доручення прокурора від 14.02.2022 містить всі необхідні відомості з урахуванням вимог КПК України, а також Інструкції №114/1042/516/1199/936/1687/5 від 16.11.2012, зокрема відомості щодо оперативного підрозділу, якому доручено здійснення НСРД; чітко поставлене завдання, а саме проведення НСРД на підставі постанови прокурора та ухвал слідчого судді, в яких вказаний конкретний строк, протягом якого дозволено проводити НСРД; вказаний порядок повідомлення про результати виконання доручення з посиланням на ст. 252 КПК України, яка встановлює вимоги щодо фіксації ходу і результатів негласних слідчих (розшукових) дій, а також строк направлення протоколів за результатами проведення НСРД прокурору.

Інструкція № 114/1042/516/1199/936/1687/5 від 16.11.2012, про порушення вимог якої вказує сторона захисту, розроблена з метою урегулювання загальних процедур організації проведення негласних слідчих дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні, забезпечення додержання конституційних прав та законних інтересів учасників досудового розслідування, швидкого, повного та неупередженого розслідування, однак вона не є джерелом кримінального процесуального законодавства в контексті положень ч.2 ст.1 КПК України, оскільки за своєю правовою природою не є законом.

Стороною захисту у клопотанні про визнання доказів недопустимими не зазначено, яким чином допущені, на думку сторони захисту, порушення Інструкції прямо та істотно порушили права і свободи обвинуваченої ОСОБА_9 , та/або надають підстави для сумнівів у достовірності отриманих фактичних даних, які не надається за можливе усунути в ході судового розгляду.

Враховуючи зазначене, доручення прокурора від 14.02.2023 є належним та допустимим доказом з огляду на положення ст.ст.86,87 КПК України.

Сторона захисту вважає недопустимими доказами протоколи про результати здійснення негласної (слідчої) розшукової дії: аудіо-, відеоконтроль особи, протоколи про хід і результати НСРД, оскільки вони повинні бути складені безпосередньо після закінчення даної процесуальної дії. Однак, протокол про результати здійснення негласної (слідчої) розшукової дії: аудіо-, відео контроль особи був складений більше ніж через 24 години після проведення негласної слідчої (розшукової) дії, в період часу з 11:44 год. до 12:25 год. 18.02.2022, в той час як власне слідча (розшукова) дія проведена об 11:48 год. 14.02.2022. Протокол був складений лише наступного дня після проведення негласної слідчої (розшукової) дії, в період часу з 12:31 год. до 12:17 год. 18.02.2022, в той час як власне слідча (розшукова) дія проведена ( як вказано в протоколі приблизно ) о 15:49 год. 17.02.2022. Протокол був складений більше ніж через 24 години після проведення негласної слідчої (розшукової) дії, в період часу з 09:00 год. до 10:30 год. 28.03.2022, в той час як власне негласна слідча (розшукова) дія проведена об 11:41 год. 24.03.2022. Протокол був складений більше ніж через 24 години після проведення негласної слідчої (розшукової) дії, в період часу з 12:20 год. до 13:30 год. 28.03.2022, в той час як власне слідча (розшукова) дія проведена об 11:42 год. Протокол був складений наступного дня після проведення негласної слідчої (розшукової) дії, в період часу з 10:35 год. до 12:10 год. 28.03.2022, в той час як власне негласна слідча (розшукова) дія проведена об 11:42 год. 27.03.2022

Також, в порушення ч.2 ст. 104 КПК України у протоколах не зазначено про застосування будь-яких технічних засобів фіксації та їх характеристики, а вказано лише носій інформації. Відтак, неможливо зробити висновок за допомогою якого пристрою було зафіксовано хід здійснення негласної слідчої (розшукової) дії (т.5. а.с. 2-5,6-10, 21-25,26-27, 28-29 ).

Вирішуючи клопотання сторони захисту, суд враховує, що відповідно до ч.1 ст. 246 КПК України негласні слідчі (розшукові) дії - це різновид слідчих (розшукових) дій, відомості про факт та методи проведення яких не підлягають розголошенню, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до 4.12.3 Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, затвердженого Наказом Голови служби безпеки України 23.12.2020 № 383, відомості про факт або методи проведення негласної слідчої (розшукової) дії становлять державну таємницю.

Зазначення у протоколі про результатами здійснення негласної слідчої дії відомостей щодо назви та технічних характеристик засобів фіксації, за допомогою яких здійснювався аудіо-, відео контроль особи є розголошенням відомостей про методи проведення НСРД та, відповідно, державної таємниці.

Протоколи про результати здійснення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи, зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж складені відповідно до вимог ст. 104,106 КПК України з урахуванням положень, які встановлюють вимоги щодо фіксації результатів негласних слідчих (розшукових) дій ст. 246,252, 517 КПК України.

Посилання сторони захисту на порушення вимог КПК України та Інструкції № 114/1042/516/1199/936/1687/5 від 16.11.2012 щодо строку складання протоколу за результатами НСРД є необґрунтованим, оскільки Кримінальний процесуальний кодекс України не встановлює конкретного строку, протягом якого має бути складений протокол за результатами проведення негласної (слідчої дії) з моменту її фактичного проведення. Частиною 3 ст. 252 КПК України встановлено лише 24 годинний строк з моменту припинення НСРД направлення відповідному прокурору протоколів НСРД з Додатками.

Посилання сторони захисту на порушення вимог Інструкції № 114/1042/516/1199/936/1687/5 від 16.11.2012 в частині строку складання протоколу НСРД (безпосередньо після проведення НСРД), як на підставу для визнання протоколів НСРД недопустимими, є необґрунтованим оскільки Інструкція № 114/1042/516/1199/936/1687/5 від 16.11.2012 не є джерелом Кримінального процесуального законодавства з огляду на положення ст. 2 КПК України.

Більше того, визначення строку складання протоколу «безпосередньо після проведення НСРД» з огляду на тривалість у часі проведення НСРД аудіо-, відео контроль особи, зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж (протягом 60 діб), є оціночним та може тлумачитись в залежності від кожного конкретного випадку здійснення НСРД, обсягу проведених слідчих дій, необхідності додержання вимог щодо збереження державної таємниці.

Ухвалами слідчого судді Дніпровського апеляційного суду від 11.02.2022 надано дозвіл на проведення відносно ОСОБА_9 негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо-, відео контроль особи, зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж строком на 60 діб, тобто з 11.02.2022 до 13.04.2022.

Негласна слідча (розшукова) дія - аудіо, - відеоконтроль особи проводилась не одномоментно, а протягом терміну, встановленого ухвалою слідчого судді.

Протягом усього терміну проведення вказаної негласної слідчої (розшукової) дії складено декілька протоколів за результатами аудіо-, відеоконтролю особи, а також протокол зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, в яких зафіксовані результати проведення відповідної слідчої дій у конкретний проміжок часу у межах строку, встановленого ухвалами слідчого судді Дніпровського апеляційного суду.

Більше того, Верховний суд у своїх постановах за результатами розгляду кримінальних проведень висловив ряд правових позицій щодо аналогічних за своєю суттю питань, пов`язаних із визнанням доказів, держаних за результатами проведення НСРД, недопустимо.

Вказані правові позиції повністю підтверджують позицію сторони обвинувачення щодо допустимості доказів, одержаних за результатами проведення НСРД:

Незазначення у протоколі НСРД ідентифікаційних ознак і технічних характеристик засобів фіксації, які застосовувалися під час проведення, не може вважатися істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та свідчити про наявність підстав для визнання недопустимими зафіксованих результатів цих дій (Постанова ККС ВС від 10.12.2020 Справа № 464/710/18 Провадження № 51-3805км20).

Відсутність у протоколі НСРД відомостей про те, за допомогою якої саме апаратури було проведено зняття інформації та на який саме носій інформації не тягне недопустимості його як доказу. Твердження сторони захисту щодо можливого здійснення технічного втручання і редагування аудіозапису, мають спиратися на об`єктивні дані безсумнівного сприйняття таких фактів органами слуху, або переконливо підтверджуватися іншими доказами у справі, або обґрунтовуватися відповідними технічними висновками спеціалістів на засадах змагальності в кримінальному процесі. Розгляд судом заяв про підробку звукозаписів здійснюється у порядку ст. 214 КПК (Постанова ККС ВС від 20.05.2020 Справа № 585/1899/17 Провадження № 51-5456 км 18).

Недотримання органом досудового розслідування 24-годинного строку передачі прокурору протоколу (ч. З ст. 252 КПК) про результати проведення НСРД не є істотним порушенням КПК, оскільки не має істотного впливу на права підозрюваного, зокрема й на захист. Допущене порушення може впливати на оперативність досудового розслідування і своєчасність прийняття рішень прокурором задля його забезпечення. Сторона захисту може висловити свої зауваження з приводу цієї НСРД та врахувати її результати під час підготовки захисту лише за умови відкриття стороною обвинувачення відповідних протоколів та додатків як доказів в порядку ст. 290 КПК, на що не впливає дотримання органом досудового розслідування строку, визначеного частиною 3 ст. 252 КПК (Постанова ККС ВС від 18.12.2019 Справа № 588/1199/16-к Провадження № 51-3127 км 19).

Посилання сторони захисту на порушення вимог ч.3 ст. 105 КПК України щодо оформлення додатків до протоколів, як на підставу для визнання доказів недопустимими, є необґрунтованим, оскільки поняття «належним чином» у контексті оформлення додатків до протоколів слідчих дій є і оціночним.

У даному випадку додатки до протоколів НСРД зберігались у матеріалах кримінального провадження протягом усього часу досудового розслідування та судового розгляду у стані, придатному для їх використання та дослідження у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи викладене суд приходить до висновку, що протоколи про результати здійснення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи, а також додатки до протоколів - електронні носії інформації MicroSD інв. № 138т/2022, інв. № 139т/2022, є належними та допустимими доказами з огляду на положення ст.ст.86,87 КПК України, а також з урахуванням практики Верховного суду, викладеній у постановах від 09.06.2016 року №360кс15, від 11.04.2019 у справі № 642/5974/13-к, від 15.02.2022 №344/2995/15-к, від 18.12.2019 № 588/1199/ 16-к, від 20.05.2020 № 585/1899/17, від 10.12.2020 № 51-3805км20.

Щодо клопотання сторони захисту про визнання протоколу про результати здійснення негласної слідчої (розшукової) дії - контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту (т.5 арк. 26-27) недопустимим доказом з посиланням на те, що «протокол затримання ОСОБА_9 , в порядку ст. 208 КПК України від 27.03.2022», який свідчить саме про закінчення проведення НСРД «контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту» відкритим фіксуванням та затриманням ОСОБА_9 , допущено грубе порушення ч.4 ст.271 КПК України та протокол НСРД не було складено в присутності обвинуваченої ОСОБА_9 .

Так, протокол про результати здійснення негласної слідчої (розшукової) дії - контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту складений відповідно до вимог ст. 104,106 КПК України з урахуванням положень, які встановлюють вимоги щодо фіксації результатів негласних слідчих (розшукових) дій ст. 246, 252, 271, 517 КПК України.

Кримінальний процесуальний кодекс України не встановлює конкретного строку, протягом якого має бути складений протокол за результатами проведення негласної (слідчої дії) з моменту її фактичного проведення. У ч.3 ст. 252 КПК України встановлено лише 24 годинний строк з моменту припинення НСРД направлення відповідному прокурору протоколів НСРД з додатками.

Посилання сторони захисту на порушення вимог Інструкції № 114/1042/516/1199/936/1687/5 від 16.11.2012 в частині строку складання протоколу НСРД (безпосередньо після проведення НСРД), як на підставу для визнання протоколів НСРД недопустимими, є необґрунтованим оскільки Інструкція № 114/1042/516/1199/936/1687/5 від 16.11.2012 не є джерелом Кримінального процесуального законодавства з огляду на положення ст. 2 КПК України.

Більше того, визначення строку складання протоколу «безпосередньо після проведення НСРД» з огляду на тривалість у часі проведення НСРД (протягом 60 діб), є оціночним та може тлумачитись в залежності від кожного конкретного випадку здійснення НСРД, обсягу проведених слідчих дій, необхідності додержання вимог щодо збереження державної таємниці.

Постановою прокурора від 11.02.2022 про проведення контролю за вчинення злочину у формі спеціального слідчого експерименту встановлено строк його проведення - 60 діб, тобто з 11.02.2022 до 13.04.2022. Проведення контролю за вчиненням злочину завершено 27.03.2023. Протокол за результати контролю за вчиненням злочину складено 28.03.2023у межах строку, встановленого постановою прокурора про проведення НСРД.

Стороною захисту, як на підставу для визнання доказу недопустимим, зазначено, що в порушення ч.4 ст. 271 КПК України, протокол складено не у присутності ОСОБА_9 , оскільки контроль за вчиненням злочину завершувався «відкритим фіксуванням».

Відповідно до ч.4 ст. 271 КПК України якщо контроль за вчиненням злочину закінчується відкритим фіксуванням, про це складається протокол у присутності такої особи. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не містить визначення поняттю «відкрите фіксування».

Окрім того, виходячи із положень ч.4 ст. 271 КПК України, не можливо достовірно встановити, яку саме особу має на увазі законодавець, у присутності якої необхідно складати протокол про результати контролю за вчиненням злочину у разі «відкритого фіксування».

Контроль за вчинення злочину відносно ОСОБА_9 не завершувався «відкритим фіксуванням». Фіксування злочинної діяльності ОСОБА_9 період часу з 14.02.2023 по 27.03.2023. здійснювалось негласно із застосуванням спеціальних технічних засобів аудіо-, відеоконтролю особи. Відомості про факт та методи проведення НСРД не були відомі ОСОБА_9 . Проведення контролю за вчиненням злочину завершено негласним фіксуванням факту одержання ОСОБА_9 неправомірної вигоди. ОСОБА_9 на момент одержання неправомірної вигоди не усвідомлювала, що відносно неї здійснюється контроль за вчиненням злочину.

Після проведення негласних слідчих розшукових дій, 27.03.2023 проведено невідкладний огляд прибудинкової території дачного домоволодіння, затримання ОСОБА_9 на підставі ст. 208 КПК України відбулось після проведення огляду прибудинкової території дачного домоволодіння, виявлення та вилучення предмету неправомірної вигоди.

Факт проведення невідкладного огляду, в ході якого вилучено предмет неправомірної вигоди, а також затримання ОСОБА_9 на підставі ст. 208 КПК України не свідчить про те, що контроль за вчиненням злочину відносно ОСОБА_9 завершено «відкритим фіксуванням».

Враховуючи викладене, суд не знаходить підстав для визнання протоколу про результати здійснення негласної слідчої розшукової дії неналежним доказом.

Сторона захисту просить визнати неналежним протокол огляду документів (т.5 а.с. 44-55 ), так як прокурором здійснено підміну однієї процесуальної дії іншою. Так, за результатами НСРД складається відповідний протокол. Відтак, якщо проведена НСРД - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, то має бути складений протокол з відповідною назвою «Протокол про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж», в якому буде відображено зміст інформації, що передається особами через електронні комунікаційні мережі, як це передбачено ч. 1 ст. 265 КПК України. Чинним КПК України не передбачено складення інших видів процесуальних документів, за результатами проведення цієї НСРД, як-то протоколу огляду документів, протоколу допиту тощо. Протокол огляду документів не є протоколом, складеним за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії. Так, протокол огляду документів може бути складений за результатами проведення такої слідчої (розшукової) дії, як огляд, передбачений ст. 237 КПК України. Відтак, вказаний протокол огляду документів не є допустимим доказом, оскільки отриманий (складений) у порядку, не встановленому чинним КПК України.

Разом з тим, суд зазначає, що прокурором проведено огляд документа, а саме електронного носія інформації. Предметом огляду був оптичний носій інформації DVD+RV інв. № 140т/2022 від 14.02.2022, на якому збережені матеріали звукозапису, одержані за результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_9 . Відносно ОСОБА_9 на підставі ухвали слідчого судді Дніпровського апеляційного суду проводилась негласна слідча (розшукова) дія - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж. За результатами проведення НСРД складено протокол № 708т/55/103-2022 від 12.04.2022, на 11 арк. Аудіофайли, створені за результатами проведення НСРД, збережені на електронний носій DVD+RV інв. № 140т/2022, який є додатком до протоколу № 708т/55/103-2022 від 12.04.2022. Протокол № 708т/55/103-2022 від 12.04.2022, а також електронний носій DVD+RV інв. № 140т/2022 розсекречені у встановленому законом порядку та долучені до матеріалів кримінального провадження.

В ході здійснення досудового розслідування було здійснено огляд та прослуховування аудіофайлів, збережених на електронному носії інформації DVD+RV інв. № 140т/2022, за результатами якого прокурором 15.04.2022 складено відповідний протокол, в якому відображено хід та результати огляду, а також докладний запис усного мовлення ОСОБА_9 (стенографування), збереженого на електронному носії DVD+RV інв. № 140т/2022.

Суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання зазначеного доказу неналежним з огляду на положення ст.ст.86,87 КПК України, а також з урахуванням практики Верховного суду, викладеній у постановах від09.06.2016 року №360кс15, від 11.04.2019 у справі № 642/5974/13-к, від 15.02.2022 №344/2995/15-к, від 18.12.2019 № 588/1199/ 16-к, від 20.05.2020 № 585/1899/17, від 10.12.2020 № 51-3805км20.

Сторона захисту посилається на недопустимість постанови про проведення невідкладного огляду, оскільки в ній не зазначено відомості про місце та час (строки) виконання прийнятого процесуального рішення; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови. Прокурором зазначено лише про те, кого слід залучити до участі у проведенні огляду, а саме оперативних співробітників УСР в Дніпропетровській області ДДСР НП України (т.5 а.с. 63-64).

Суд приходить до висновку, що посилання сторони захисту на відсутність строку виконання постанови є необґрунтованим оскільки у постанові прийнято рішення про проведення невідкладного огляду. Поняття «невідкладно» у даному випадку і вказує на строк проведення процесуальної дії. Посилання сторони захисту на відсутність особи, якій доручено виконання постанови є необґрунтованим, оскільки виконання постанови здійснювалось особисто прокурором, який виніс постанову. Посилання сторони захисту на відсутність вказівки на порядок оскарження постанови є необґрунтованим, оскільки ст. 303 КПК України визначено вичерпний перелік процесуальних рішень слідчого та прокурора, які підлягають оскарженню. Постанова про проведення невідкладного огляду оскарженню не підлягає.

Таким чином, постанова про проведення невідкладного огляду складена відповідно до вимог КПК України, а тому не тягне за собою визнання доказів недопустимими з урахуванням практики Верховного суду, викладеній у постановах від 09.06.2016 року №360кс15, від 11.04.2019 у справі № 642/5974/13-к, від 15.02.2022 №344/2995/15-к, від 18.12.2019 № 588/1199/ 16-к, від 20.05.2020 № 585/1899/17, від 10.12.2020 № 51-3805км20.

Сторона захисту зазначає, що протокол огляду з додатками, постанова про визнання речовими доказами (т.5 а.с. 65-69, 74-77) є недопустимими доказами, оскільки в порушення вимог ст. 104 КПК України прокурором проведено огляд за участю в тому числі, ОСОБА_9 та ОСОБА_34 , які зазначені як Учасник 6 та Учасник 7 у протоколі огляду. При цьому, підписи вказаних учасників відсутні у вищевказаному протоколі, окрім підпису ОСОБА_9 на а.с. 68 у графі «Заяви, клопотання, пропозиції та зауваження учасників огляду». До того ж, учасники ОСОБА_9 та ОСОБА_35 не зазначені як учасники на а.с. 68 у графі «Учасники огляду», і не вказано про причини відсутності їх підписів у даному протоколі у цій графі, та на інших сторінках протоколу. Тобто прокурором під час складення протоколу огляду не зазначено про факт та причини відмови від підписання протоколу учасниками огляду ОСОБА_9 та ОСОБА_36 . Документи, які були вилучені протоколом огляду (накладні на а.с. 74-75) та зазначені в описі речей і документів, вилучених в ході огляду (а.с. 69 ), що є додатком до протоколу огляду, не оформлені належним чином: не зазначено кількість аркушів, на яких знаходяться ці додатки, вони не упаковані у конверти та не засвідчені підписами прокурора та інших осіб, які брали участь у їх виготовленні.

Вирішуючи зазначене клопотання суд вважає, що протокол огляду домоволодіння складено у відповідності до ст. 104, 106 КПК України. Під час ознайомлення з протоколом учасники огляду ОСОБА_9 та ОСОБА_35 відмовились ставити свої підписи у протоколі. Факт відмови зафіксовано за допомогою відеозапису, який є додатком до протоколу. Речі та документи, вилучені в ході огляду оформлені належним чином. Збереження речових доказів здійснено відповідно до вимог ст. 100 КПК України, а також Інструкції № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010. Документи, вилучені в ході огляду зберігались у матеріалах кримінального провадження протягом усього часу здійснення досудового розслідування та судового провадження у придатному для їх дослідження стані.

Стороною захисту у клопотанні про визнання доказів недопустимими не зазначено, яким чином, допущені, на думку сторони захисту, порушення вимог КПК прямо та істотно порушили права і свободи обвинуваченої ОСОБА_9 , та/або надають підстави для сумнівів у достовірності отриманих фактичних даних, які не надається за можливе усунути в ході судового розгляду.

Сторона захисту заявляє про недопустимість протоколу огляду ділянки місцевості (т.5 а.с. 97-99), оскільки в порушення ст. ст. 104 КПК України у протоколі огляду ділянки місцевості зазначено про застосування технічних засобів фото фіксації без вказівки на характеристики цих технічних засобів, неможливо встановити технічний засіб фіксації, який містить оригінали доказів (фото).

Суд, вирішуючи клопотання, приходить до наступного. Вказаний протокол містить вступну частину (місце, час проведення та назву процесуальної дії, особу, яка проводить процесуальну дію, осіб, які присутні під час проведення процесуальної дії), описову частину (отримані в результаті процесуальної дії відомості, важливі для цього кримінального провадження), заключну частину (інформація про застосовані технічні засоби фіксації, умови, в яких проводилась процесуальна дія, місце складання протоколу).

У протоколі міститься інформація щодо застосованих технічних засобів фіксації, зокрема фотокамери смартфону Samsung А50.

КПК України не містить конкретного переліку технічних характеристик технічних засобів фіксації, які мають бути обов`язково зазначені під час проведення процесуальної дії, а тому зазначення назви технічної фіксації відповідає вимогам ст. 104 КПК України.

Таким чином, протокол огляду ділянки місцевості є належними та допустимим доказом з урахуванням практики Верховного суду, викладеній у постановах від 09.06.2016 року №360кс15, від 11.04.2019 у справі № 642/5974/13-к, від 15.02.2022 №:1344/2995/15-к.

Щодо ознак провокації отримання службовою особою неправомірної вигоди.

Сторона захисту вважає, що в даному кримінальному провадженні провокація отримання службовою особою неправомірної вигоди виражена у формі пастки. Звертають увагу на поведінку «викривача» ОСОБА_12 , який 28.01.2022, не знаючи особу ОСОБА_9 , почав активно шукати з нею зустрічі шляхом телефонування на робочий номер Державної екологічної інспекції Придніпровського округу, спілкуватися з ОСОБА_27 , вимагав спілкування саме з ОСОБА_9 , надалі в період з 01-03 лютого 2022 року здійснює особистий візити до Державної екологічної інспекції та знову шукає ОСОБА_9 , як начальника відділу. Такі дії мали місце до внесення відомостей до ЄРДР та до написання заяви в правоохоронні органи тобто до 10 лютого 2022 року. Також він надавав суперечливі покази щодо своєї посади, повноважень по довіреності, обранні правоохоронного органу, дій спрямованих на годування державних інспекторів під перевірки за власний кошт та інше. ОСОБА_12 , в своїх розмовах з ОСОБА_9 постійно провокував, діяв активно, перший телефонував з метою зустрічі, з метою заслужити довіру підіймалися постійні теми про особисте життя, родину дітей та дружину.

Суд, зваживши такі переконання захисту, не погоджується із цими твердженнями, мотивами суду є наступне.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини підбурювання до вчинення злочину (провокація) визнається порушенням гарантованого п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права особи на справедливий судовий розгляд.

Згідно з визначенням, закріпленим у Рішенні Суду від 09.06.1998 у справі «Тейксейра де Кастро проти Португалії», підбурювання з боку правоохоронних органів має місце тоді, коли працівники таких органів або особи, які діють за їх вказівками, не обмежуються пасивним розслідуванням, а з метою встановлення злочину, тобто отримання доказів і порушення кримінальної справи, впливають на суб`єкта, схиляючи його до вчинення злочину, який в іншому випадку не був би вчинений.

Основні вимоги справедливості, які зазначені в статті 6 Конвенції, відносяться до будь-якого виду злочинів, від самих незначних до особливо тяжких. Суспільний інтерес не може виправдати використання доказів, отриманих за допомогою провокацій поліції, те стосується коли розслідування не проводилось у переважно пасивний спосіб, а здійснюваний вплив, щоб особа вчинила злочин.

У справі «Секейра проти Португалії» від 06.05.2003 ЄСПЛ зауважував, що Конвенція не виключає використання таких джерел, як анонімні інформатори, на стадії розслідування кримінального провадження, якщо цього вимагає характер злочину, однак слід звернути увагу на такий важливий аспект як момент початку співпраці агента під прикриттям з правоохоронцями. Якщо правоохоронці «приєднались» до протиправної діяльності підозрюваного, яка вже існувала і планувалась, то підстав говорити про провокацію немає, і навпаки - якщо співпраця інформатора з правоохоронцями почалась до будь-якої злочинної діяльності, то це свідчить про провокацію злочину.

У справі «Раманаускас проти Литви» від 05.02.2008 ЄСПЛ звертав увагу на те, що поліцейське підбурювання (провокація) проявляється, коли задіяні офіцери чи особи, які діють за їх інструкціями, не обмежуються розслідуванням у переважно пасивній манері, а здійснюють такий вплив на об`єкта, що підбурює його вчинити злочин, який би не був вчинений за інших обставин; якщо обвинувачений стверджує, що його провокували до вчинення злочину, то кримінальні суди повинні провести ретельне дослідження матеріалів справи для того, щоб судовий розгляд був справедливий в розумінні ст. 6 п. 1 Конвенції. Суд повинен перевірити, чи були дії, на які скаржиться заявник, які були пов`язані з владою, підбурюванням, забороненим статтею 6.

У справі «Мілініне проти Литви» від 24.06.2008 ЄСПЛ констатував відсутність порушення п. 1 ст. 6 Конвенції.

Висновки Суду були такими. Суд враховує наступні міркування. Не існувало жодного доказу того, що заявниця раніше вчиняла якісь порушення, зокрема, пов`язані з корупцією. Однак, ініціатива у справі належала приватній особі « ОСОБА_37 » (особа, що звернулась до правоохоронців з заявою, - прим. автора) яка зрозумівши, що заявник вимагатиме хабара за досягнення сприятливого результату в його справі, подала скаргу в поліцію. Після чого, поліцейські звернулись до заступника Генерального прокурора, який санкціонував подальше розслідування та проведення імітації злочину, надавши « ОСОБА_37 » імунітет від подальшого судового переслідування в обмін на забезпечення доказів проти підозрюваного порушника. По мірі того, як поліція надавала заявникові підтримку, щоб запропонувати заявникові значну фінансову мотивацію, технічне обладнання, запису розмов, поліція мала вплив на хід подій.

Проте, Суд не вважає, що роль поліції була надмірною, враховуючи її обов`язок перевіряти заяви про злочини та важливість перешкоджання руйнівному впливу судової корупції на верховенство права в демократичному суспільстві. Суд також не стверджує, що роль поліції у справі не була визначальним фактором. Оскільки визначальною була поведінка « ОСОБА_37 » та заявниці. Таким чином, суд визнає, що поліція, так би мовити, «приєдналась до злочинної діяльності», а не ініціювала її. Таким чином, їх дії становили роботу під прикриттям, а не роботу агентів провокаторів як у справах «Тексейра да Кастро проти Португалії» та «Секейра проти Португалії». Як уже зазначив Суд, були вагомі причини розпочати розслідування, після того як « ОСОБА_37 » звернувся до поліції; « ОСОБА_37 » не мав особливих відносин із Заявником, а отже - не мав прихованих мотивів аби звинувачувати (викривати) Заявника. Таким чином, модель симуляції злочинної поведінки була заонно розпочата та реалізована.

Аналогічно у справі «Раманаускас проти Литви (№2)» від 20.02.2018 ЄСПЛ констатував відсутність порушення п. 1 ст. 6 Конвенції.

Висновки Суду були такими. Необхідним є встановити, чи було б правопорушення скоєне без втручання влади, тобто розслідування було "по суті пасивним". Вирішуючи, чи було розслідування "по суті пасивним", Суд розгляне причини, що лежать в основі негласної операції, зокрема, чи існували об`єктивні підозри в тому, що заявник брав участь у злочинній діяльності або був схильним до вчинення кримінального правопорушення, поки до нього не звернулась поліція. Суд повторює, що там, де участь поліції обмежується лише наданням допомоги приватній стороні у фіксації вчинення протиправного діяння іншою приватною стороною, визначальним фактором залишається поведінка цих двох осіб Суд також наголосив на необхідності чіткої та передбачуваної процедури санкціонування слідчих заходів, а також належного нагляду за ними. Суд вважає судовий нагляд найбільш підходящим засобом у справах, що стосуються негласних операцій

Суд зазначає, що органи прокуратури лише надали інструкції ОСОБА_38 щодо дій, які вони можуть здійснювати, після ОСОБА_39 повідомив про корупційні пропозиції заявника. Дійсно, перші твердження про те, що заявник міг просити хабара, були ОСОБА_40 , який 28 січня 2011 року зв`язався зі правоохоронними органами через ОСОБА_41 отримали дозвіл на вчинення дій, що імітують злочинні дії (див. пункти 8 та 9 вище). Суд не вбачає нічого неадекватного чи свавільного в цьому рішенні

Суд не виявляє ознак протиправних дій у проведенні операції органів прокуратури або ролі органів прокуратури, що є визначальним фактором. Визначальним фактором стала поведінка заявника у його контактах з ОСОБА_39 та ОСОБА_42 . Отже, Суд визнає, що, зрештою, про органи прокуратури можна сказати, що вони «приєднались» до злочинної діяльності, а не ініціювали її.

У справі «Носко і Нефьодов проти Росії» від 30.10.2014 йдеться, що у разі висування заявником доводу про провокацію, обсяг судового розгляду цього доводу, повинен включати з`ясування судом: підстав проведення таємної операції, ступінь участі правоохоронців (чи їх агентів) у операції (на предмет пасивності їх поведінки), а також вид та ступінь впливу, якому було піддано особу, що заявляє про провокацію; наполегливі вмовляння і посилання на те, що від заявника залежить здатність агента забезпечувати сім`ю, (апелювання до почуттів у т.ч. жалю) свідчать про відсутність здійснення поліцією розслідування «у переважно пасивний спосіб» та сприймаються судом на користь провокації.

Конституційний Суд України у Рішенні від 01 грудня 2004 року № 18-рп/2004, роз`яснив, що для правильного визначення меж вимагання хабаря необхідно з`ясувати зміст прав та інтересів особи (їх законність чи незаконність), можливість реалізації (захисту) цих прав та інтересів за допомогою хабаря, законність чи незаконність дій службової особи, якими вона погрожує, у разі відмови від давання хабаря, а також спрямованість погроз службової особи на заподіяння шкоди правам та законним інтересам хабародавця.

Найбільш значущою ознакою вимагання є те, що примушування до хабара може бути вчинено тільки за допомогою погрози заподіяння шкоди правоохоронюваним, законним інтересам особи. При цьому під законними інтересами слід розуміти інтереси, які забезпечуються нормами закону (до яких можна застосувати нормативний критерій), а також ті, що не суперечать чинному законодавству.

За законодавчим визначенням, не може розглядатися як вимагання хабара погроза з боку хабароодержувача вчинити відносно хабародавця законні дії, хоча вони й зачіпають законні інтереси останнього.

Тобто, якщо хабародавець зацікавлений у незаконній, неправомірній поведінці службової особи, прагне обійти закон, установлену процедуру вирішення того чи іншого питання, досягти задоволення своїх незаконних інтересів, уникнути заслуженої відповідальності, одержати незаконні пільги або переваги тощо, то вимагання хабара виключається.

Правильне визначення меж вимагання хабара пролягає через зміст прав та інтересів особи (їх законність чи незаконність), можливість реалізації (захисту) цих прав та інтересів за допомогою хабара, законність чи незаконність дій службової особи, якими вона погрожує, у разі відмови від давання хабара, а також через спрямованість погроз службової особи на заподіяння шкоди правам та законним інтересам хабародавця.

Із правових позицій цього суду вбачається, що провокація вчинення злочину наявна, якщо: - були активні дії правоохоронних органів; - з їх боку мало місце спонукання особи до вчинення злочину (наприклад, прояв ініціативи у контактах з особою, повторні пропозиції, незважаючи на початкову відмову особи, наполегливі нагадування); - злочин не був би скоєний без втручання правоохоронних органів.

Разом із тим, вплив правоохоронного органу на хід подій з використанням НСРД у вигляді контролю за вчиненням злочину, коли цей орган лише приєднується до протиправної діяльності, а не ініціює її, повинен розцінюватися не як провокація, а як таємна робота, що не містить ознак зловживань з огляду на обов`язок правоохоронних органів протидіяти злочинам.

За відсутності ознак послідовного цілеспрямованого схиляння до кримінального правопорушення та наявності інформації про самостійну попередню підготовку винного до його вчинення сам по собі факт відповідної пропозиції не дає достатніх підстав для висновку, що звернення конкретної особи мало вирішальний вплив на формування злочинного наміру та що в іншому випадку злочин не було би вчинено.

Загалом у провадженнях, в яких йдеться про можливу провокацію злочину, необхідно враховувати чи існували відносини між надавачем і одержувачем неправомірної вигоди безвідносно до правоохоронних органів, чи існували питання, у вирішенні яких був зацікавлений надавач неправомірної вигоди і які міг або обіцяв вирішити одержувач неправомірної вигоди до того, як правоохоронним органам стало відомо про ці факти. Така інформація дозволить зробити висновок про вплив правоохоронних органів на хід подій і, як наслідок, про наявність або відсутність ознак провокації злочину.

Фактично про провокацію злочину може йтися тоді, коли правоохоронні органи штучно створили ситуацію, з метою спонукати особу до вчинення злочину. Однак якщо правоохоронні органи лише долучилися до фіксації і розслідування на певному етапі розвитку подій, зокрема після подання особою заяви про вчинення злочину, то це свідчить про їх пасивну роль, яка проявилася лише у належній фіксації вчинюваного кримінального правопорушення.

З матеріалів кримінального провадження вбачається наступне.

Наказом Державної екологічної інспекції України № 521 від 29.11.2021 затверджено План здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції на 2022 рік.

До вказаного плану включено Товариство з обмеженою відповідальністю «Маркамет» - сфера державного нагляду і контролю - охорона навколишнього природного середовища, раціональне використання, відтворення і охорона, природних ресурсів, ступінь ризику негативних наслідків впливу на довкілля - високий, дата початку здійснення заходу - 01.02.2022, строк здійснення заходу 10 днів, найменування органу державного нагляду - Державна екологічна інспекція Придніпровського округу.

Наприкінці січня 2022 року на адресу ТОВ «Маркамет» надійшло повідомлення Державної екологічної інспекції Придніпровського округу від 12.01.2022 № 4-239-22 щодо проведення на підприємстві планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища у період з 01.02.2022 по 14.02.2022.

03.02.2022 на адресу ТОВ «Маркамет» прибули співробітники інспекції.

ОСОБА_12 10.02.2022 звернувся до правоохоронних органів із заявою про притягнення ОСОБА_9 до кримінальної відповідальності.

З протоколів про результати проведених негласних слідчих (розшукових) дій не встановлено активних дій ОСОБА_12 . Натомість ОСОБА_9 акцентувала про свою допомогу у перевірці, розмова про необхідність надання неправомірної вигоди виходила саме за ініціативою ОСОБА_9 .

Зокрема, відповідно до протоколів негласних слідчих (розшукових) дій, що їх детально аналізовано вище, відображено вислови ОСОБА_9 у розмові ОСОБА_43 такі як: «я вас подвела под средний», «средний это раз в 3 года, у вас еще будет тут, бачіте тут, средній, у вас высший ставили, это раз в 3 года», «а, ну да, по кровле, да. Ну такую, ну можно вот это, это коричневая?», «Кто будет монтировать? То есть мы сами должны замерять ее? В общем мы должны сами дать замеры и вы нам тогда сделаете?», «у вас тут не страшный прыпыс абсолютно», «Проверять я вас не буду особо, не переживайте», «А це оплата, да?».

Наведене вище свідчить про активну позицію саме ОСОБА_9 у вказаній ситуації, яка наполегливо вказує про те, що саме вона, у зв`язку із проведенням перевірки винесла мінімальні зауваження у припис, перевела графік перевірок підприємства на середній - з одного разу на рік на один раз на три роки, перевіряти підприємство буде лояльно.

Також, жодного разу у розмовах, вибираючи колір, вирішуючи питання про необхідний розмір, доставку металочерепиці, ОСОБА_9 не ставить питання про оплату товару. Приймає як належне повідомлення ОСОБА_44 «Мы просто готовы по всем позициям, и крыша ваша и бумажки подписали, оплатили. Когда вам будет удобно и сориентируйте меня пожалуйста там с доставкой».

Щодо тверджень сторони захисту про те, що ОСОБА_12 телефонував, вимагав спілкування з ОСОБА_9 до проведення перевірки, про що зазначила свідок ОСОБА_27 суд зазначає наступне.

Свідок ОСОБА_27 була викликана за клопотанням сторони захисту, повідомила, що працює головним спеціалістом відділу Державної екологічної інспекції, де начальником є ОСОБА_9 . Покази свідка про телефонні дзвінки та відвідування інспекції ОСОБА_45 не підтверджуються іншими доказами (записами у журналі відвідувань тощо).

Суд бере до уваги, що показання мають бути вільними від примусу. Службова залежність («ієрархічні відносини») може бути визнана формою примусу, що нівелює об`єктивність, тому суд відхиляє покази свідка ОСОБА_27 як такі, що не заслуговують на довіру.

Отже, підсумовуючи наведене вище, враховуючи, що провокація вчинення злочину наявна, якщо: були активні дії правоохоронних органів; з їх боку мало місце спонукання особи до вчинення злочину (наприклад, прояв ініціативи у контактах з особою, повторні пропозиції, незважаючи на початкову відмову особи, наполегливі нагадування); злочин не був би скоєний без втручання правоохоронних органів, - можливо стверджувати, що у даній ситуації саме ОСОБА_9 як хабароодержувач мала активну позицію, але не ОСОБА_12 і не правоохоронні органи.

Підсумовуючи наведене вище, можливо стверджувати, що лише після подання 10.02.2022 ОСОБА_12 заяви про вимагання ОСОБА_9 неправомірної вигоди розпочато досудове розслідування і до даного кримінального провадження долучились працівники правоохоронних органів.

Проведення НСРД у межах даного кримінального провадження зумовлене необхідністю отримання відповідних доказів на підтвердження або спростування предмету звернення ОСОБА_12 , які у інакший спосіб - правоохоронному органу неможливо було отримати.

Отже, симуляція вчинення злочину не була спеціально, заздалегідь штучно створеною правоохоронними органами, а правоохоронці у даному випадку об`єктивно долучилися до фіксації цієї ситуації і пов`язаних із нею подій та їх розслідування на певному етапі, після написання заявником заяви про злочин, що проявилось у їх пасивному фіксуванні подій і розмов фігурантів, чим і було здобуто певні докази складу злочину в діях ОСОБА_9 , а тому в діях правоохоронних та слідчих органів відсутня провокація злочину.

Отже, суд, беручи до уваги наведене вище сукупно із дослідженими доказами та аналізованими нормами й положеннями законів , нормативно-правових актів, зважаючи на практику ЄСПЛ, прийшов до висновку, що ОСОБА_9 , будучи державним службовцем, службовою особою, яка займає відповідальне становище, обіймаючи посаду начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) надр - старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу Управління державного екологічного нагляду (контролю) природних ресурсів та промислового забруднення Дніпропетровської області, вчинила одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе та третьої особи, за вчинення та невчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дії з використанням влади та службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, - що охоплюється складом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Визнаючи ОСОБА_9 винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України та призначаючи покарання, суд керується наступними нормами закону.

Згідно із ч. 1, ч. 2 ст. 50 КК України покарання є заходом примусу, що застосовується від імені держави за вироком суду до особи, визнаної винною у вчиненні кримінального правопорушення, і полягає в передбаченому законом обмеженні прав і свобод засудженого. Покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 65 КК України, особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень. Більш суворий вид покарання з числа передбачених за вчинене кримінальне правопорушення призначається лише у разі, якщо менш суворий вид покарання буде недостатній для виправлення особи та попередження вчинення нею нових кримінальних правопорушень.

У статті 65 КК України визначено загальні засади призначення покарання, які наділяють суд правом вибору між однією із форм реалізації кримінальної відповідальності - призначити покарання або звільнити від покарання чи від його відбування, кожна з яких є законною. Завданням такої форми є виправлення та попередження нових злочинів.

Ця функція за своєю правовою природою є дискреційною, оскільки потребує врахування та оцінки конкретних обставин справи, ступеня тяжкості вчиненого злочину, особи винного, обставин, що впливають на покарання.

Відповідно до положень ст. 65 КК України та постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 24.10.2003 року «Про практику призначення судами кримінального покарання», - особі, яка вчинила злочин, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових злочинів; більш суворий вид покарання з числа передбачених за вчинений злочин призначається лише у разі, якщо менш суворий вид покарання буде недостатній для виправлення особи та попередження вчинення нею нових злочинів; у кожному конкретному випадку суди зобов`язані враховувати ступінь тяжкості вчиненого злочину, дані про особу винного, та обставини, які пом`якшують та обтяжують покарання; суди повинні призначати покарання в межах, установлених санкцією статті (санкцією частини статті) Особливої частини КК, що передбачає відповідальність за вчинений злочин.

Із урахуванням ступеня тяжкості, обставин цього злочину, його наслідків і даних про особу судам належить обговорювати питання про призначення передбаченого законом більш суворого покарання особам, які вчинили злочини на ґрунті пияцтва, алкоголізму, наркоманії, за наявності рецидиву злочину, у складі організованих груп чи за більш складних форм співучасті (якщо ці обставини не є кваліфікуючими ознаками), і менш суворого - особам, які вперше вчинили злочини, неповнолітнім, жінкам, котрі на час вчинення злочину чи розгляду справи перебували у стані вагітності, інвалідам, особам похилого віку і тим, які щиро розкаялись у вчиненому, активно сприяли розкриттю злочину, відшкодували завдані збитки тощо.

Згідно із рекомендаціями Постанови Пленуму ВСУ № 5 від 26.04.2002 «Про судову практику у справах про хабарництво», п. 25, при розгляді справ про хабарництво судам необхідно додержувати вимог закону про індивідуалізацію покарання.

Слід брати до уваги, що згідно зі ст. 12 КК України злочин, передбачений ч. 3 ст. 368 КК України є особливо тяжким і що основне покарання може бути призначено лише у виді позбавлення волі. Відповідно до санкції ч. 3 ст. 368 КК України застосування до винних в

одержанні хабарів додаткового покарання у виді позбавлення права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю, а в одержанні хабарів за обтяжуючих обставин - і конфіскації майна, є обов`язковим. Не застосування цих основного й додаткових покарань можливе лише за наявності підстав, передбачених ст. 69 КК України.

Зважується, крім того, на висновки з приводу пропорційності покарання тяжкості правопорушення, висловлені ЄСПЛ в своїх рішеннях, зокрема, у рішеннях по справах «Souring v. UK», «Shvydka v. Ukraine», «Tammer v. Estonia», - за змістом яких захід, що застосовується до порушника має бути пропорційним переслідуваній меті, засудження та покарання порушника не мають бути непропорційними законній меті і підстави, якими керуються національні суди, мають були відповідними і достатніми для виправдання такого втручання.

Вимоги дотримання справедливості при призначенні кримінального покарання закріплені у ст.10 Загальної декларації прав людини 1948 року, ст.14 Міжнародного пакту про цивільні та політичні права 1966 року, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

У п. 33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав.

Європейський Суд з прав людини у справах «Бакланов проти Росії» та «Фрізен проти Росії» зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу законності і воно не було свавільним.

У справі «Ізмайлов проти Росії» Європейський Суд вказав, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Одним з проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість - одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права.

Суд має призначати покарання конкретній особі за конкретний злочин, максимально індивідуалізуючи покарання, яке має бути необхідним і достатнім для виправлення засуджених, а також для запобігання вчиненню нових злочинів (ч. 2 ст. 50 КК України).

Виходячи з мети й принципів справедливості, співмірності та індивідуалізації, покарання повинно бути адекватним характеру вчинених дій, їх небезпечності та даним про особу винного, які підлягають обов`язковому врахуванню.

Дотримання загальних засад призначення покарання є гарантією обрання винній особі необхідного й доцільного заходу примусу, яке би ґрунтувалося на засадах законності, гуманізму, індивідуалізації та сприяло досягненню справедливого балансу між правами і свободами людини і захистом інтересів держави й суспільства.

Під час вибору покарання мають значення обставини, які його пом`якшують і обтяжують, відповідно до положень статей 66, 67 КК.

Відтак, судом враховується, що кримінальне правопорушення, яке вчинила ОСОБА_9 є умисним, тяжким, корисливим, корупційним, як особа ОСОБА_9 працевлаштована, із вищою освітою, не судима, на обліках у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, замыжня.

Обставин, що пом`якшують покарання обвинуваченої, судом не встановлено.

Обставини, які обтяжують покарання обвинуваченої, судом не встановлені.

Судом також враховується, що від кримінального правопорушення не настало тяжких, невідворотних наслідків. Шкода кримінальним правопорушенням не спричинена, потерпілі - відсутні.

Цивільний позов - не заявлений.

Беручи до уваги обставини конкретного кримінального провадження, положення й обставини, передбачені ст.ст. 50, 65-67 КК України, особу обвинуваченого, суд вважає необхідним призначити ОСОБА_9 покарання у межах санкції частини статті обвинувачення, у виді позбавлення волі, але у мінімальному його розмірі.

Вказане відповідатиме принципам справедливості, індивідуалізації та диференціації форм реалізації кримінальної відповідальності, покарання у виді позбавлення волі на строк п`ять років - стане достатнім для виправлення обвинуваченої і їїо перевиховання, та матиме достатній превентивний вплив що можливості вчинення нових кримінальних правопорушень у подальшому.

Санкція ч. 3 ст. 368 КК України також передбачає призначення обов`язкових додаткових покарань як: позбавленням права обіймати посади, пов`язані з виконанням владних, організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, конфіскація майна.

Зважаючи на вказане, судом призначаються й обов`язкові додаткові покарання.

Застосування судом при призначенні ОСОБА_9 покарання положень ст. ст. 69, 75 КК України, - неможливе, оскільки ОСОБА_9 засуджується за вчинення корупційного злочину (зміни у ст. ст. 69, 75 КК України внесені відповідно до Закону № 1698-VII від 14.10.2014).

Відповідно до Примітки ст. 45 КК України: корупційними злочинами відповідно до цього Кодексу вважаються злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364--1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді застави до набрання вироком законної сили не змінювати.

Питання щодо заходів забезпечення кримінального провадження у виді застави повинні бути вирішені у відповідності до п. 14 ч. 1 ст. 368 КПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів в доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

На підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 29.03.2022 відносно ОСОБА_9 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з правом внесення застави у розмірі 173 670, 00 грн., які були сплачені ОСОБА_35 за квитанцією №93692601 від 29.03.2022 на депозитний рахунок Державної казначейської служби України та обвинувачену ОСОБА_9 було звільнено з-під варти.

Відповідно до п. п. 8 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженого постановою КМУ від 11.01.2012 р. № 15, застава повертається заставодавцю лише після припинення дії запобіжного заходу у вигляді застави та постановлення вироку (ухвали), в якому міститься рішення про повернення застави.

Ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом (ст. 203 КПК України).

Відповідно до ч. 11 ст. 182 КПК України, застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.

Порядком внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2012року № 15 (у редакції постанови КМУ від 18.01.2012 року № 27), та змінами, що вносяться до вказаного порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу передбачений й порядок їх повернення, зокрема: кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених Кримінально - процесуальним кодексом України.

Застава повертається особі або заставодавцю у безготівковій формі на зазначений ними банківський рахунок, а у разі відсутності такого рахунка - готівкою через банки або підприємства поштового зв`язку.

Для повернення коштів, внесених як застава, особа чи заставодавець подає до органу Казначейства, в якому відкрито депозитний рахунок суду, на який було внесено заставу, такі документи: заява особи чи заставодавця, в якій обов`язково зазначаються реквізити банківського рахунка, на який зараховуватимуться кошти, що підлягають поверненню, а у разі відсутності банківського рахунка - відомості про банк чи підприємство поштового зв`язку; засвідчена судом копія постанови (ухвали) судді чи суду, вироку суду, в якому міститься рішення про повернення застави; копія платіжного або іншого документа, що підтверджує факт внесення коштів як застави. Повернення коштів, внесених як застава, здійснюється протягом п`яти робочих днів з дня надходження зазначених документів до органу Казначейства (пункти 7-8).

Отже, враховуючи, що запобіжний захід до вступу вироку у законну силу у виді застави залишений без змін, застава не була звернена в дохід держави в порядку ч. 8 ст. 182 КПК України та не підлягає зверненню на виконання цього вироку в частині майнових стягнень, сума застави підлягає поверненню заставодавцю після набрання вироком законної сили.

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, ОСОБА_9 затримано в порядку ч. 1 ст. 208 КПК України 27.03.2022 (т. 5 а.п.79-80).

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду Дніпропетровської області від 29.03.2022 (т.5 а.п.161-162), до ОСОБА_9 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави у розмірі 173 670, 00 грн.

30.03.2022 ОСОБА_9 була звільнена з-під варти у зв`язку з внесенням застави (т.5 а.п.164).

Отже, попереднє ув`язнення в період із 27.03.2022 по 30.03.2022 підлягає зарахуванню в строк покарання у виді позбавлення волі, відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 72 КК України.

Заходи забезпечення в даному кримінальному провадженні, а саме арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 07.04.2022, на металочерепицю «Ретро РЕ» коричневого кольору кількістю 97,235 м.кв., два примірники видаткової накладної на товар №74 від 23.02.2023; смартфон «Iphone12» з IMEI1: НОМЕР_13 , IMEI2: НОМЕР_14 із сім-карткою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_2 - підлягають скасуванню.

Відповідно до ст. 124 КПК України з обвинуваченої ОСОБА_9 підлягають стягненню на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експертів при проведенні судових експертиз в рамках даного кримінального провадження.

Долю речових доказів необхідно вирішити відповідно до ст. 100 КПК України.

Керуючись ст.ст. 368, 370, 373, 374 КПК України, суд

ухвалив:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , визнати винуватою у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України та призначити їй покарання у виді 5 (п`яти) років позбавлення волі з позбавленням права обіймати посади, пов`язані з виконанням владних, організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій на строк три роки, з конфіскацією всього майна, яке на праві приватної власності належить ОСОБА_9 .

Строк відбуття покарання ОСОБА_9 обчислювати з дня її затримання в порядку виконання вироку.

Відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 72 КК України, у строк покарання зарахувати період попереднього ув`язнення ОСОБА_9 з 27.03.2022 по 30.03.2022 включно із розрахунку, що одному дню попереднього ув`язнення відповідає один день позбавлення волі.

Стягнути із ОСОБА_9 на користь держави витрати на залучення експертів при проведенні наступних судових експертиз: №СЕ-19/104-24/3761-ВЗ від 29.03.2024 в розмірі 9 087, 36 грн (дев`ять тисяч вісімдесят сім) грн. 36 коп.; №СЕ 19/112-24/8689-ВЗ від 25.10.2024 в розмірі 15 918,00 грн (п`ятнадцять тисяч дев`ятсот вісімнадцять) грн 00 коп.

Речові докази: металочерепицю «Ретро РЕ» коричневого кольору кількістю 97,235 м.кв., після набрання вироком чинності залишити за належністю ТОВ «Маркамет»;

два примірники видаткової накладної на товар №74 від 23.02.2023 після набрання вироком чинності залишити в матеріалах кримінального провадження;

смартфон «Iphone12» з IMEI1: НОМЕР_13 , IMEI2: НОМЕР_14 із сім-карткою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_2 , після набрання вироком чинності повернути за належністю ОСОБА_9 .

Арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 07.04.2022, на металочерепицю «Ретро РЕ» коричневого кольору кількістю 97,235 м.кв., два примірники видаткової накладної на товар №74 від 23.02.2023; смартфон «Iphone12» з IMEI1: НОМЕР_13 , IMEI2: НОМЕР_14 із сім-карткою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_2 - скасувати.

Запобіжний захід у вигляді застави до набрання вироком законної сили не змінювати.

На підставі приписів ч. 11 ст. 182 КПК України, після набрання вироком законної сили та приведення його до виконання, повернути застоводавцю ОСОБА_46 суму застави у розмірі 173 670 (сто сімдесят три тисячі шістсот сімдесят) гривень 00 копійок, яка була внесена на депозитний рахунок Державної казначейської служби України ОСОБА_35 на підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 29.03.2022 (203/1121/22), згідно квитанції №93692601 від 29.03.2022.

На вирок суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області протягом 30 днів з дня його проголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту отримання ним копії вироку.

Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому та прокурору, інші учасники судового провадження мають право отримати її в суді, особам, які не були присутні в судовому засіданні, копія вироку надсилається не пізніше наступного дня після його ухвалення.

Суддя ОСОБА_1