Справа № 404/5505/25
Номер провадження 1-кс/404/224/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2026 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду м. Кропивницького ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваної:

ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Арбузинка Арбузинського району Миколаївської області, українки, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої по АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваної за ч. 2 ст. 27, ч. 5 ст.191, ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до Фортечного районного суду міста Кропивницького з клопотанням про обрання підозрюваній ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_7 18.03.2025 вручено повідомлення про підозру, що вона, займаючи посаду директора ТОВ «Арматок», умисно, за попередньою змовою з службовими особами ТОВ «Еско Профіт», ТОВ «Енерго-Тех-Інвест» та ФОП ОСОБА_8 , діючи за попередньою домовленістю із службовими особами управління освіти Кропивницької міської ради, з метою привласнення бюджетних коштів, виділених на послуги енергосервісу, внесли до офіційних документів завідомо неправдиві відомості щодо надання та отримання фактичних послуг енергосервісу будівель ДНЗ (ясла-садок) № 69 «Кристалик», ДНЗ (ясла-садок) № 71 «Катеринка», ДНЗ № 61 «Гніздечко» та ЗШ І-ІІІ ступенів № 22, що призвело до привласнення бюджетних коштів в особливо великих розмірах.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив клопотання задовольнити.

Захисник заперечив, оскільки не узгоджував правову позицію з підзахисною. Крім того, підозрювану не викликали, обмеживши таким чином її право на захист.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України, клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вирішено за відсутності підозрюваної особи, оскільки на підставі постанови слідчого СВ Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 05.08.2025 року, підозрювану ОСОБА_7 оголошено у міжнародний розшук.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Представниками сторони обвинувачення вжито заходи для вручення повідомлення про підозру ОСОБА_7 у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень згідно ч. 1 ст. 278 КПК України з урахуванням ст. 111 КПК України та у відповідності до ч.2 ст. 135 КПК України було вручено начальнику відділу експлуатації ТОВ «УК «Житло-сервіс» ОСОБА_9 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Прокурор довів, що підозрювана ОСОБА_7 перетнула державний кордон, залишила територію України і назад не повертається. У такий спосіб тривалий час умисно переховується від органу досудового розслідування у цьому кримінальному провадженню, тому обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою є співмірним і необхідним заходом забезпечення кримінального провадження для започаткування процедури міжнародного розшуку каналами та можливостями Інтерполу та подальшого виконання доручення про міжнародне співробітництво.

Відповідно до ч. 6 ст. 29 ЦК України, фізична особа може мати кілька місць проживання.

З огляду на вказане, слідчий шляхом телефонограми та з використанням мобільного терміналу НОМЕР_1 , викликав в якості підозрюваної ОСОБА_7 по вказаному кримінальному провадженню до Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області. Крім того направив засобами поштового зв`язку повістки за місцем реєстраційного обліку за останнім відомим місцем проживання/перебування ОСОБА_7 , про виклик останньої по вказаному кримінальному провадженню на 24.03.2025, 25.03.2025, 26.03.2025, для проведення слідчих дії, ці способи повідомлення, можуть бути використані на рівні з іншими, такими як надіслання електронною поштою. Використання слідчим будь-якого із способів, є достатнім заходом забезпечення.

Згідно з ч. 1 ст. 281 КПК України, відповідно до якої, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного.

ОСОБА_7 не з`явилася до органу досудового розслідування на виклики для участі в проведенні слідчих дій, не повідомила про причини неприбуття, остання була оголошенена у розшук та у міжнародний розшук, отже наявний ризик переховування від органу досудового розслідування та суду, як то передбачено п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК. Представники сторони обвинувачення не тільки повідомили, проте і надали достатні підстави, наявність яких підтверджується дослідженими доказами. Ймовірність настання наведеного ризику не абстрактна, а переконливо продемонстрована.

Зі змісту ч. 6 ст. 193 КПК України встановлено, що у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук, слідчий суддя за відсутності підозрюваного може обрати лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Можливість застосування менш суворого запобіжного заходу буде вирішуватись згодом, під час розгляду питання про застосування тримання під вартою. Легітимною метою цього заходу забезпечення є правова можливість затримання особи оголошеної у міжнародний розшук.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки протоколи: допиту свідків, тимчасового доступу до речей і документів, висновки за результатами судової економічної експертизи, повідомлення про підозру, довідку ДПСУ, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 27, ч. 5 ст.191, ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України КК України.

З об`єктивних причин на початку проведення досудового розслідування, слідчий суддя не може дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перерахованим обставинам за критерієм поза розумного сумніву суд надасть відповідну оцінку. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконав прокурор.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою обрання запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

У порядку ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який обирається виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути обраний до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад п`ять років.

Так, злочин по якому ОСОБА_7 вручено повідомлення про підозру є: корупційним, умисним, корисливим, об`єктом посягання якого є службова та професійна діяльність. Внаслідок протиправних дій заподіяно шкоду державі. Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння.

Враховано дані, що характеризують особу ОСОБА_7 , яка втрачає сталі соціальні зв`язки, шкоду не відшкодувала. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання її винною за ч. 5 ст. 191 КК України - позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, за ч. 1 ст. 366 КК України - штраф від двох тисяч до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеження волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, є підставою для початку/продовження можливого переховування від слідства та суду. За таких умов, обґрунтовано вважаю, що підозрюваній не може бути обраний більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

У цьому випадку існують реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження та завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

На виконання п. 2 ч. 2 ст.183 КПК України прокурор довів, що особа після обставин, в яких вона підозрюється, шкоду не відшкодувала. Підозрювана змінює тимчасові місця проживання, тому допускає неявки. Місце фактичного обліку та місце проведення досудового розслідування не співпадає, що унеможливлює розслідування і судовий розгляд, отже процесуальна поведінка підозрюваного порушує розумні строки.

У разі обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останньою її процесуальних обов`язків: так, відстоювання власної правової позиції є передумовою для незаконного впливу на свідків та інших учасників кримінального провадження, знищенню чи перетворенню доказів, що ускладнить і затягне досудове розслідування. Перебуваючи на волі без законного джерела доходу, підозрювана схильна до вчинення нових кримінальних правопорушень. Тримання під домашнім арештом, не здатне забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на неї процесуальних обов`язків.

За правилами ч. 3 ст. 183 КПК України, після фактичного затримання підозрюваної особи, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя буде зобов`язаний визначити наявність права підозрюваного на внесення застави, у тому числі її розмір. Тотожне правове застереження поширюється на ч. 4 ст. 196 КПК України, тобто слідчий суддя визначить строк дії застосування запобіжного заходу передбаченого цим Кодексом після фактичного затримання підозрюваного, під час вирішення питання про можливість застосування запобіжного заходу. На підставі викладеного,

Керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 193, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваній ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Роз`яснити, що згідно ч. 6 ст. 193 КПК України, після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1