1Справа № 335/8500/25 1-кс/335/3016/2025
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 листопада 2025 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю Заявника ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Відділу дізнання Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення, -
В обґрунтування скарги зазначено наступне. 18.06.2025 року Заявник звернувся з заявою-скаргою до Кваліфікаційної-дисциплінарної комісії прокурорів України за фактом розкрадання основних фондів майна структурного підрозділу № 11 Комбінату будівельних матеріалів «Ручаївський ЛТД» при Запорізькій корпорації підприємств Колективного підприємства «Сигнал -01».
Зазначена Заява була надіслана до Офісу Генерального прокурора України.
Листом Офісу Генерального прокурора від 02.07.2025 року № 09/1/1-р-25 Заява ОСОБА_3 була скерована до Запорізької обласної прокуратури для перевірки доводів, викладених у зверненні.
Проте, уповноваженими особами ВД ГУНП в Запорізькій області досудове розслідування за фактами, викладеними в Заяві не проведено, чим, на переконання Заявника, порушено вимоги КПК України, у зв`язку з чим Заявник звернувся до слідчого судді з даною скаргою.
Уповноважений представник ВД ГУНП в Запорізькій області у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд скарги за його відсутності.
Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності представника органу, бездіяльність посадових осіб якого оскаржується.
Вивчивши скаргу, заслухавши пояснення Заявника, дослідивши матеріали заяви, яка надійшла на розгляд ВД ГУНП в Запорізькій області, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Під час розгляду скарги встановлено, що 18.06.2025 року Заявник звернувся з заявою-скаргою до Кваліфікаційної-дисциплінарної комісії прокурорів України (а.с. 97-140), в якій просив зобов`язати начальника Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області відповідно до вимог заяви від 15.04.2022 року розпочати досудове розслідування та ін. До заяви подані додатки на 837 арк.
Зазначена Заява була надіслана до Офісу Генерального прокурора України та Листом Офісу Генерального прокурора від 02.07.2025 року № 09/1/1-р-25 Заява ОСОБА_3 була скерована до Запорізької обласної прокуратури - для перевірки доводів, викладених у зверненні (а.с.10).
Листом Запорізької обласної прокуратури від 10.07.2025 року № 09/1-3906 вих 25 Заява ОСОБА_3 щодо стану досудового розслідування кримінального провадження, можливого вчинення кримінального правопорушення направлена до ГУНП в Запорізькій області (а.с.12).
Листом ВД ГУНП в Запорізькій області від 13.08.2025 року № С-208/19-2025 року Заявника повідомлено про результат розгляду заяви та право на оскарження до суду рішення, бездіяльності (а.с.14).
Відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 18.06.2025 року не внесені.
Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль за додержанням законів органами досудового розслідування, який реалізує слідчий суддя. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини на стадії досудового розслідування.
Однією з форм такого контролю є розгляд скарг на рішення, дії та бездіяльність слідчого та прокурора у порядку ст. 303 КПК України.
У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Статтею 11 КК України визначено, що злочином є передбачене кримінальним кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія чи бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.
Чинним Кримінальним кодексом України визначено, які саме діяння є злочинами, в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать дійсно про ознаки того чи іншого злочину, то є підстави вважати таке звернення саме заявою чи повідомленням про злочин і тільки за такими заявами та повідомленнями повинні прийматися передбачені законом процесуальні рішення. Якщо ж у повідомленні чи заяві таких ознак немає, то вони не можуть вважатися такими, за якими обов`язково повинні прийматися ті чи інші процесуальні рішення.
Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
При цьому, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.
Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).
Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.
Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження №51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність його ознак. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Таким чином, наведені Заявником ОСОБА_3 у заяві від 18.06.2025 року дані не являються викладом обставин про вчинення кримінального правопорушення, а є оскарженням рішень, дій органів досудового розслідування та прокурорів під час здійснення процесуальних дій в ході проведення досудового розслідування та прийняття рішень про порушення кримінальної справи. Зазначені відомості не можуть бути достатніми і безумовними підставами для внесення їх до ЄРДР та початку досудового розслідування, оскільки заява не містить фактичних даних чи посилання на обставини, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, а обставини, викладені у заяві, не охоплюються поняттям злочину, визначеному у ст. 11 КК України, тому вона не може вважатись такою, що підлягає обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить висновку, що уповноваженими особами ВД ГУНП в Запорізькій області після надходження з Запорізької обласної прокуратури заяви ОСОБА_3 від 18.06.2025 року не було допущено бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, тому скарга ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 303, 306-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з моменту проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 05.11.2025 року о 15-30 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1