Провадження № 1-кс/712/5810/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 11 грудня 2025 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, подане у рамках кримінального провадження № 0004051 від 08.12.2025 за ч. 1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст поданого клопотання та його обґрунтування

До слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся прокурор Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 із клопотанням про накладення арешту на майно, вилученого 08.12.2025 в ході проведення огляду місця події.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0004051 від 08.12.2025 за ч. 1 ст. 286 КК України за фактом того, що 08.12.2025 близько 07 год 35 хв водій автомобіля Daewoo Nexia, д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_4 , рухаючись по проїзній частині вул. Гетьмана Сагайдачного з боку вул. Різдвяної у напрямку вул. Чехова у м. Черкаси здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_5 , яка перетинала проїзну частину вул. Гетьмана Сагайдачного біля буд. 84 поза межами пішохідного переходу. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_5 отримана тілесні ушкодження, ступінь яких встановлюється, та була госпіталізована до хірургічного відділення № 1 КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД». 08.12.2025 в ході огляду місця події було виявлено та вилучено пору кросівок темного кольору, які постановою старшого слідчого слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаської області ОСОБА_6 від 08.12.2025 визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

У зв`язку із вищевикладеними обставинами, прокурор просить накласти арешт на вилучені в ході огляду місця події 08.12.2025 кросівки темного кольору.

Позиції сторін кримінального провадження

Прокурор в судове засідання не з`явився, натомість у прохальній частині клопотання зазначив, що просить його розгляд проводити без участі прокурора, клопотання підтримує у повному обсязі.

Нормативне регулювання арешту майна, як заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування в установленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 1 ст. 172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб (ч. 4 ст. 173 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для третіх осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Висновки за результатами розгляду клопотання

Розглянувши подане клопотання прокурора про накладення арешту на майно та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що воно подане без додержання вимог ст. 171 КПК України, що унеможливлює його розгляд по суті.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається за участю, крім іншого, іншого власника майна, а суд зобов`язаний забезпечити можливість реалізації таким учасником його процесуальних прав, у тому числі права бути належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду клопотання, надати пояснення, заперечення, клопотання тощо. Для виконання зазначеного обов`язку клопотання має містити відомості, які дають змогу ідентифікувати власника майна та здійснити його повідомлення (місце проживання, інші контактні дані).

Водночас із поданого клопотання та доданих до нього матеріалів убачається, що вони не містять жодних контактних даних власника вилучених кросівок темного кольору, на які прокурор просить накласти арешт. За таких обставин слідчий суддя об`єктивно позбавлений можливості повідомити власницю майна про розгляд клопотання та забезпечити їй участь у судовому засіданні, що створює ризики порушення її прав та законних інтересів як власника майна.

З огляду на викладене, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання прокурора про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим воно підлягає поверненню прокурору для усунення вказаних недоліків у порядку, передбаченому ч. 3 ст. 172 КПК України, із встановленням для цього строку 72 години з моменту вручення ухвали.

Керуючись ст. 2, 7, 131-132, 170-173, 175, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, подане у рамках кримінального провадження № 0004051 від 08.12.2025 за ч. 1 ст. 286 КК України повернути для усунення недоліків.

Встановити прокурору строк для усунення вказаних у мотивувальній частині ухвали недоліків 72 (сімдесят дві) години з моменту її вручення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1