Справа № 467/1295/25
УХВАЛА
про накладення грошового стягнення

15.01.2026 року Арбузинський районний суд Миколаївської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

в ході розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Арбузинка кримінального провадження №0000051, внесеного до ЄРДР 18 серпня 2025 року, по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Судовий розгляд вказаного кримінального провадження було призначено ухвалою від 12 вересня 2025 року.

В межах вказаної справи було призначено чотири судових засідання, у жодне із яких потерпілий ОСОБА_5 не з`явився, причин свого неприбуття ніяких чином не повідомляв, ніяких заяв і клопотань, які б свідчили про його наміри брати участь у слуханні справи, не направляв.

Між тим, згідно п.1 ч.1 ст.477 КПК України дане кримінальне провадження здійснюється у формі приватного обвинувачення, яке може бути розпочате слідчим, дізнавачем, прокурором лише на підставі заяви потерпілого.

На підставі ч.2 ст. 55 КПК України права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Норма п.1 ч.1 ст. 57 КПК України встановлює для потерпілого обов`язок прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття - завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття.

За матеріалами справи установлено, що потерпілий ОСОБА_6 неодноразово належно повідомлявся про дату, час і місце слухання справи, зокрема, наявні зворотні повідомлення про вручення йому поштових відправлень, але судові виклики кожного разу повністю ігнорував.

Тим самим потерпілий неналежно виконує свої процесуальні обов`язки щодо прибуття до суду за викликом і тим самим допускає зловживання процесуальними правами.

Адже зловживання процесуальними правами - це також і неналежне використання учасником кримінального провадження наявних у нього процесуальних обов`язків, що виражається у винних процесуальних діях або бездіяльності.

Позаяк, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників процесу, заборона зловживати наданими правами (постанова ВС від 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19).

А добросовісність при реалізації прав і повноважень - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою до учасників кримінального провадження та котрий в тому числі проявляється в інформуванні завчасно у разі неможливості прибуття до суду з поважних причин, котрі настали в житті певного учасника справи.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям певну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (позиція, викладена у постанові ВС від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17).

Однак, заборона зловживання процесуальними правами є загально правовим принципом і поширюється на всі галузі права ( ухвала Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 676/7346/15-к).

Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання ( постанова ВС від 09 квітня 2019 у справі № 306/1602/16-к).

Та у цій справі суд установив неодноразові випадки неналежного виконання потерпілим своїх процесуальних обов`язків, які набули системного характеру та об`єктивно унеможливлюють подальший судовий розгляд кримінальної справи.

Разом із цим, КПК України визначає засоби протидії зловживанню учасником справи своїми правами.

Зокрема, на підставі ч.1 ст. 139 КПК України якщо потерпілий, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

За правилом ч.1ст. 144 КПК грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків.

Накладення грошового стягнення в силу ч.1, п.2. ч.2 ст.131 КПК є заходом забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Тому з метою вжиття заходів для забезпечення розгляду справи у розумні строки, суд вважає доцільним накласти на потерпілого ОСОБА_5 грошове стягнення у розмірі 0,5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день постановлення цієї ухвали становить 1 664,00 грн.

З огляду на те, що ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» №4696-ІХ від 02.12.2025 року з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить 3 328,00 грн.

З цих мотивів, керуючись ст.ст. 139, 144, 369-372 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Накласти на потерпілого ОСОБА_5 грошове стягнення у розмірі 0,5 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день постановлення цієї ухвали становить 1 664 ( одна тисяча шістсот ,00 грн. шістдесят чотири) 00 грн.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення - надсилати особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається слідчому судді, суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Роз`яснити потерпілому ОСОБА_5 , що за злісне ухилення від явки до суду він несе відповідальність, встановлену законом.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала є обов`язковою до виконання на всій території України.

Суддя ОСОБА_7