Справа № 643/917/26
Провадження № 1-кс/643/798/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2026 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000019 від 16.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України,-

установив:

З представлених суду матеріалів убачається, що сектором дізнання ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000019 від 16.01.2026 за ст. 356 КК України, яким установлено, що 15.01.2026 до ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що невстановлена особа вчинила щодо неї самоправні дії у АДРЕСА_1 у 5 під`їзді.

Під час проведення огляду місця події 15.01.2026 за адресою: м. Харків, вул. Нескорених буд. 32Г, ліворуч від дверей, уздовж стіни виявлено протиугонний пристрій (замок) для велосипеда, чорного кольору - поміщено до паперового конверту.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого під час огляду місця події, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням про арешт майна прокурором додано клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, в якому остання посилається на те, що у зв`язку з великою завантаженістю прокурора, проведення ним слідчих та процесуальних дій по іншим кримінальним провадженням, подати клопотання про арешт майна шляхом надіслання поштовим зв`язком наступного робочого дня після вилучення майна виявилось не можливим з об`єктивних причин, просить поновити строк на подання клопотання про арешт майна.

До клопотання прокурором додано заяву про підтримання клопотання та проведення судового засідання без його участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, встановив таке: з доданих до клопотання документів убачається, що майно вилучене 15.01.2026, відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР 16.01.2026 у п`ятницю, клопотання подано на поштове відділення 19.01.2026. Ураховуючи доводи клопотання про поновлення пропущеного строку, суд вважає його обґрунтованим, а причини пропуску строку, вказані у клопотанні, поважними, тому враховуючи приписи ч. 1 ст. 117 КПК України, поновлює строк на подання клопотання про арешт майна.

Розглянувши клопотання про арешт майна та додані до нього документи, слідчий суддя встановив таке: сектором дізнання ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000019 від 16.01.2026 за ст. 356 КК України.

Згідно з копією протоколу огляду місця події від 15.01.2026, у період часу з 17:04 до 17:57 за адресою: м. Харків, вул. Нескорених буд. 32Г, ліворуч від дверей, уздовж стіни виявлено протиугонний пристрій (замок) для велосипеда, чорного кольору- поміщено до паперового конверту.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлений та вилучений під час проведення огляду місця події предмет є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, містить на собі сліди його вчинення.

Таким чином, ураховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 117, 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання прокурора про поновлення пропущеного процесуального строку задовольнити.

Поновити прокурору строк звернення до слідчого судді з клопотання про арешт майна.

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 15.01.2026 за адресою: м. Харків, вул. Нескорених, буд. 32Г, ліворуч від вхідних дверей, а саме: протиугонний пристрій (замок) для велосипеда.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1