Провадження № 1-кс/686/6608/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2025 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції в залі суду у місті Хмельницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

встановив:

01.07.2025 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою, відповідь на яку було надано листом № 1575зкп/х/14-01-01-41188/2025 від 16.06.2025.

У судове засідання, призначене на 20.10.2025, скаржник не з`явився, був повідомлений належним чином про дату та час проведення судового засідання у порядку, передбаченому ст. 134 КПК України, зокрема під відеозапис, у судовому засіданні із розгляду скарги, яке проводилося 01.10.2025 та яке було відкладено на 20.10.2025, що підтверджується відповідним відеозаписом та звукозаписом судового засідання від 01.10.2025 у системі ВКЗ.

Таке повідомлення скаржника про день та час судового розгляду скарги є належним, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом, окрім розпису особи про отримання повістки, є будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

У судове засідання, призначене на 17.11.2025, скаржник не з`явився, про час та місце розгляду був повідомлений належним чином шляхом надіслання повістки про виклик через адміністрацію місця ув`язнення, у порядку, передбаченому ч. 3 ст. 135 КПК України (повістка про виклик отримана скаржником 03.11.2025).

У судовому засіданні представник ДУ «Вінницька установа виконання покарань № 1» ОСОБА_4 повідомила, що ОСОБА_3 відмовився прийняти участі у судовому засіданні у зв`язку із неврученням йому повістки, хоча така була вручена, та через відсутність адвоката.

У зв`язку із цим, слід зазначити наступне.

У судовому засіданні із розгляду скарги, яке проводилося 24.07.2025, скаржнику було роз`яснено право самостійного звернення до Центру (Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги (м. Київ, вул. Єреванська, 32, 03087) із заявою про надання безоплатної вторинної правничої допомоги, що полягає у представництві інтересів у справі № 686/18606/25, як скаржника, під час розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого в місті Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та судовий розгляд було відкладено для подальшої реалізації скаржником наданої можливості.

Водночас, у подальшому було направлено запити до Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги та до ДУ «Вінницька установа виконання покарань» із проханням надати інформацію про те, чи звертався ОСОБА_3 до Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги із клопотанням про надання йому безоплатної вторинної правничої допомоги для здійснення його представництва в суді.

Із ДУ «Вінницька установа виконання покарань» було отримано повідомлення №4/9140 від 29.07.2025, за змістом якого копії заяв, які адресовані до Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги, засудженим ОСОБА_3 до особової справи не долучаються, а також згідно матеріалів особової справи, засудженим ОСОБА_3 з ДУ «Вінницька установа виконання покарань» були направлені звернення, адресовані до Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги, в період з 01.06.2025 по 25.07.2025. До повідомлення долучені талони-підтвердження від 04.06.2025, 10.06.2025, 23.06.2025, 25.06.2025, 26.06.2025, 02.07.2025, 11.07.2025, видані ОСОБА_3 про те, що від нього прийнято для надсилання документи у запечатаному конверті, адресовані ДУ «Вінницька установа виконання покарань» (без конкретизації інформації щодо конкретних справ, у межах яких направлені відповідні листи), а також супровідні листи про направлення на адресу Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги заяв ОСОБА_3 про призначення адвоката у справах № 686/1810/25, 686/3995/25, № 686/7490/25, №686/7506/25, № 686/7518/25.

Однак, доказів, що підтверджують звернення ОСОБА_3 до Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги із заявою про призначення адвоката саме у справі № 686/18606/25, ДУ «Вінницька установа виконання покарань» у відповідь на запит слідчого судді не надано.

Також отримано повідомлення Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги № 108/108-05.4-15/3328 від 04.08.2025 про те, що заява ОСОБА_3 про призначення адвоката у справі № 686/18606/25, станом на 01.08.2025 від останнього не надходила.

А тому озвучені представником ДУ «Вінницька установа виконання покарань № 1» ОСОБА_4 аргументи про небажання ОСОБА_3 прийняти участь у розгляді скарги у зв`язку із відсутністю представника, слідча суддя розцінює як неповажні причини неявки, оскільки рішення про можливість/неможливість проведення судового розгляду у зв`язку із відсутністю представника має вирішуватися у процесуальний спосіб, у ході судового розгляду та не є поважною причиною для неприбуття в судове засідання. На переконання слідчої судді, повторна неявка скаржника в судове засідання із даних підстав указує на небажання скаржника приймати участь у судовому розгляді поданої ним скарги та підтримувати її.

Уповноважена особа ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницькому, будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явилася, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Отже, як слідує із положень вищевказаної норми, слідчий суддя не в праві проводити розгляд скарги за відсутності скаржника за будь-яких умов.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Згідно із ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Відповідно до із ч. 3 ст. 135 КПК України особа, що перебуває під вартою, викликається через адміністрацію місця ув`язнення.

Ч. 1 ст. 136 КПК України передбачено, що належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

Згідно абз.12 розділу 7 Узагальнення ВССУ "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" визначено наступне: " …у разі неявки скаржника слідчі судді постановляють ухвали про залишення відповідних скарг без розгляду. Такий підхід суду відповідає вимогам ч.3 ст. 306 КПК України, згідно із якою розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Отже, у контексті вирішення питання про дії слідчого судді в разі відсутності скаржника, який належним чином повідомлений та який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою скаргою до слідчого судді.

Слідча суддя вважає за можливе взяти до уваги положення вказаного узагальнення. Враховуючи положення ст. 7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого скаржника дає слідчому судді право залишити його скаргу без розгляду, що, однак, не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора. Отже, таким чином, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року суд зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням розгляду справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Європейський суд з прав людини у справі «Гінчо проти Португалії» зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У судове засідання, призначене на 17.11.2025, незважаючи на обізнаність про день та час судового розгляду скарги, скаржник повторно не з`явився, а його заперечення проти прийняття участі у судовому засіданні у зв`язку із відсутністю адвоката, озвучені представником ДУ «Вінницька установа виконання покарань № 1» ОСОБА_4 , слідча суддя відхиляє, оскільки рішення про можливість/неможливість проведення судового розгляду у зв`язку із відсутністю представника має вирішуватися у процесуальний спосіб, у ході судового розгляду.

Така поведінка скаржника, на думку слідчого судді, свідчить про його зловживання своїми процесуальними правами та перешкоджає розгляду скарги слідчим суддею в передбачені законом строки.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що повторна неявка скаржника у судове засідання свідчить про відсутність зацікавленості у ефективному та своєчасному розгляді його скарги, втрату інтересу до предмета оскарження та про неналежне ставлення до наданих йому процесуальних прав та покладених обов`язків, а тому слідчий суддя позбавлений можливості ухвалити будь-яке інше законне рішення за відсутності скаржника, що прямо заборонено законом, тому подана на адресу слідчого судді скарга має бути залишена без розгляду.

На переконання слідчого судді, вказане рішення не порушує прав скаржника, оскільки не позбавляє його права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого. Тому, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

Керуючись ст.ст. 7, 9 ч. 6, 306, 307 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, залишити без розгляду.

Роз`яснити скаржнику, що залишення скарги без розгляду не позбавляє його можливості повторно звернутись до слідчого судді, в порядку передбаченому КПК України.

Копію ухвали направити для відома скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя