ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3296/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" листопада 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тара Омської області Російської Федерації, українця, громадянина України, пенсіонера, одруженого, з вищою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України

ВСТАНОВИВ:

19.11.2025 слідчий слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби відносно ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження №0004159 від 18.11.2025, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента №64/2022 від 24 лютого 2022 року, з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово було продовжено.

Відповідно до ч. 5 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації на особливий період визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 року №560 затверджено порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації на особливий період. Згідно п. 16 постанови, керівники територіальних органів (підрозділів) поліції з набранням чинності Указом Президента України про оголошення (продовження) мобілізації та/або з отриманням розпорядження про проведення заходів мобілізації відповідного голови (начальника) обласної, Київської та Севастопольської міської, районної держадміністрації (військової адміністрації), зокрема: забезпечують участь поліцейських у здійсненні заходів щодо оповіщення резервістів та військовозобов`язаних разом з представниками територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки або у складі груп оповіщення.

Відповідно до плану-розрахунку особового складу Дарницького УП ГУНП у м. Києві задіяного для заходів з оповіщення резервістів та військовозобов`язаних на території Дарницького району м. Києва спільно з представниками ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі - ІНФОРМАЦІЯ_2 ) на 18.11.2025 до складу групи з оповіщення входили, зокрема дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_8 .

Так, 18.11.2025 приблизно о 08 год. 20 год. ОСОБА_8 , перебуваючи у форменому одязі з розпізнавальними знаками поліцейських встановленого зразка, спільно із дільничним офіцером поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького УП ГУНП в м. Києві лейтенантом поліції ОСОБА_9 та представниками ІНФОРМАЦІЯ_2 старшим солдатом ОСОБА_10 , солдатом ОСОБА_11 знаходились за адресою: м. Київ, пров. Гостинний, 5-А. Працівник поліції ОСОБА_9 зупинив з метою здійснення заходів щодо оповіщення резервістів та військовозобов`язаних разом з представниками територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки або у складі груп оповіщення перехожого ОСОБА_12 та в ході перевірки було виявлено звернення від ІНФОРМАЦІЯ_5 про порушення останнім ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію». Так, йому було запропоновано проїхати до ІНФОРМАЦІЯ_2 , на що він погодився та попросив повідомити батьків по телефону.

В подальшому, 18.11.2025 близько 08 год. 25 хв. за вказаною адресою прибув ОСОБА_5 та ОСОБА_13 , яким ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 було роз`яснено причину зупинки ОСОБА_12 та необхідність відвідування останнім ІНФОРМАЦІЯ_2 . В ході спілкування між ОСОБА_5 та ОСОБА_10 виник словесний конфлікт щодо виконання останніми своїх службових обов`язків, під час якого ОСОБА_5 схопив лівою рукою за комір форменого одягу ОСОБА_10 , виражаючи словесні образи в сторону останнього. В цей час, ОСОБА_12 намагався зникнути з місця, а ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_11 , ОСОБА_10 розпочали його переслідування. З метою запобігання затримання сина, ОСОБА_14 підбіг до ОСОБА_8 та усвідомлюючи, що перед ним знаходиться працівник правоохоронного органу, одягнутий у формений одяг ззовні оснащений загальновідомими ідентифікуючими ознаками працівника поліції, розуміючи, що працівник правоохоронного органу в цей момент діє в межах службових повноважень, умисно, з метою нанесення тілесних ушкоджень працівнику поліції ОСОБА_8 , наніс один удар кулаком правої руки в область обличчя останнього, чим спричинив тілесне ушкодження у вигляді забою м`яких тканин, гематоми нижньої губи.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні умисного, нетяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

18.11.2025 о 10:14 год. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України (фактичний час затримання 09:00 год.) та цього ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та прохала задовольнити його з підстав зазначених в останньому.

Захисник підозрюваного проти обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби заперечував в повному обсязі та зазначив, що зазначений у клопотанні ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду стороною обвинувачення взагалі не обгрунтований. Одночасно зауважив, що підозрюваний має поважний вік, міцні соціальні зв`язки та зареєстроване місце проживання, у зв`язку із чим захисник прохав суд обрати до останнього більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний підтримав свого захисника та зазначив, що наміру спричинення тілесного ушкодження працівнику поліції він не мав. Вказана подія сталась через те, що ОСОБА_8 штовхнув дружину ОСОБА_5 , яка є жінкою літнього віку - 70 років, а останній побачивши це, в стані афекту наніс йому удар.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає таким, що підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до чч. 2, 3, 4 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, джерелом якої є відповідні рішення, що будуть наведені далі, обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (Ilgar Mammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується: - рапортом оперуповноваженого Дарницького УП ОСОБА_15 ; - консультативним заключенням з КНП «КМКЛ №1» на ім`я ОСОБА_8 про наявність в останнього тілесних ушкоджень; - протоколом огляду місця події від 18.11.2025; - протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; - протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 ; - протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 18.11.2025 та іншими матеріалами у їх сукупності.

Оцінюючи докази, які обґрунтовують підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що на час розгляду клопотання підозру можна вважати обґрунтованою.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Зважаючи на те, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, репутацію, яка характеризує особу з позитивної сторони, є особою похилого віку, раніше не судимий, а також враховуючи сукупність усіх обставин, встановлених під час судового засідання, слідчий суддя дійшов висновку про те, що для забезпечення належної поведінки підозрюваного, буде достатньо застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання із застосуванням відповідних обов`язків, що буде достатнім для усунення ризиків зазначених в клопотанні.

Керуючись стст. 177, 179, 184, 196, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування та суду.

На строк до 19 січня 2026 року покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

-прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора та/або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання, зміну мобільного телефону або інших засобів зв`язку;

-утриматись від спілкування із свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання у відповідні органи державної влади у випадку наявності свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1