У Х В А Л А

/про накладення арешту на майно/

27.10.2025 м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчої ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000816 від 24.10.2025 року, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України,

встановив:

Слідча ВРЗЗС СВ ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді з клопотанням погодженим з прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_5 , про арешт майна.

В обґрунтування клопотання старший слідчий покликається на те, що 24.10.2025 на дійшло повідомлення від працівників УПП у Львівській області ДПНПУ про те, що 24.10.2025 близько 01 години, встановлена особа, знаходячись по вул. Володимира Великого, поблизу будинку N? 123, в м. Львові надала неправомірну вигоду службовій особі - працівнику поліції ( інспектору УПП у Львівській області ДПНПУ ) в сумі 500 гривень.

24.10.2025 проведено огляд місця події - ділянки автодороги по вул. Володимира Великого, поблизу будинку N? 123Б, в м. Львові, в ході якого у кишені працівника поліції було вилучено одну банкноту номіналом 500 гривень серії Є32998384, яка зі слів поліцейського була об?єктом неправомірної винагороди.

24.10.2025 відповідно до постанови слідчого вищевказану банкноту було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні N?0000816 від 24.10.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, оскільки вона має суттєве значення для кримінального провадження, зокрема необхідні для слідчих дій, в тому числі проведення судових експертиз.

У судовому засіданні слідчий клопотання про арешт майна підтримав, просить таке задовольнити.

Заслухавши пояснення слідчої, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя прийшла до висновку, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, 24.10.2025 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченогоч. 1 ст. 369 КК України (кримінальне провадження №0000816), яке розпочато на підставі повідомлення від працівників УПП у Львівській області ДПНПУ про те, що 24.10.2025 близько 01 години, встановлена особа, знаходячись по вул. Володимира Великого, поблизу будинку N? 123, в м. Львові надала неправомірну вигоду службовій особі - працівнику поліції ( інспектору УПП у Львівській області ДПНПУ ) в сумі 500 гривень..

З протоколу огляду місця події від 24.10.2025 вбачається, що слідчим ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 проведено огляд ділянки автодороги по вул. В. Великого в м. Львові навпроти будинку 123Б в ході якого виявлено та вилучено одну банкноту номіналом 500 гривень серії Є32998384, яка зі слів поліцейського була об?єктом неправомірної винагороди.

Відповідно до постанови від 24.10.2025 одну банкноту номіналом 500 гривень серії Є32998384 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000816 від 24.10.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

З рапорту інспектора взводу 2 роти 2 батальйону 1 УПП у Львівській області ДПП ОСОБА_6 від 24.10.2025 вбачається, що ОСОБА_7 поклала щось його напарнику ОСОБА_8 в кишеню.

Згідно з п. 7) ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

У встановлений КПК України строк слідчий звернувся з даним клопотанням до слідчого судді.

Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно з ч. 1 ст. 168 КПК України, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208, 298-2цього Кодексу.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду (ч. 2 ст. 168 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із п.1) ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік вилученого майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним таким майном. До клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання слідчого про арешт майна подано з додержанням вимог ст. 171 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий в судовому засіданні довів необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1ст. 173 КПК України).

При цьому слідчий суддя зауважує, що обставини і факти, викладені у матеріалах клопотання про арешт майна, можуть бути перевірені лише у ході розслідування кримінального провадження №0000816 від 24.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що вказане у клопотанні майно може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і не застосування арешту вказаного майна може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, а також те, що має значення речового доказу, стороною кримінального провадження, який звернувся з клопотанням це доведено в судовому засіданні, а тому клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України,

постановив:

Клопотання слідчої ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000816 від 24.10.2025 року, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України- задовольнити.

Накласти арешт на одну банкноту номіналом 500 гривень серії Є32998384, що 24.10.2025 була вилучена в ході огляду місця події по вул. Володимира Великого, поблизу будинку N? 123Б, в м. / Львові.

Заборонити на термін накладення арешту відчуження фізичним та юридичним особам вказаного вище майна до прийняття законного рішення у кримінальному провадженні.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

В порядку ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали буде складено та оголошено о 08:35 год. 29.10.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1