ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

15 січня 2026 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці скаргу директора ТОВ «Крижопільський сирзавод» ОСОБА_3 на дії старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_4 щодо вилучення транспортного засобу в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000232, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.09.2025 за ч.1 ст.239, ч.2 ст.364 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшли матеріали скарги скаргу директора ТОВ «Крижопільський сирзавод» ОСОБА_3 на дії старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_4 щодо вилучення транспортного засобу в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000232, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.09.2025 за ч.1 ст.239, ч.2 ст.364 КК України.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 15 грудня 2025 року зазначену скаргу призначено до судового розгляду.

Учасники судового розгляду в судове засідання не з`явились, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені судом своєчасно та належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи зазначене, судовий розгляд здійснювався за відсутності фіксації процесу технічними засобами.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Вказана норма знайшла своє втілення і в національному законодавстві, як на конституційному рівні, а саме в ст. 55 Конституції України, так і на рівні кримінального процесуального Закону, в статті в 24 КПК України, якою законодавцем кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Вимогами п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Основним завданням слідчого судді при виконанні функцій судового контролю є встановлення факту, чи дійсно права і свободи людини було порушено або вони порушуються; чи було створено або створюються перешкоди для їх реалізації; чи має місце інше обмеження прав і свобод; які перешкоди він зобов`язаний поновити або усунути для їх реалізації.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України заявник, потерпілий, його представник чи законний представник, підозрюваний, його захисник чи законний представник, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володілець тимчасово вилученого майна, інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, мають право оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Засадами кримінального судочинства, викладених у главі 2 КПК України, а саме статтями 22, 23, 24, 26, 27 КПК України передбачені змагальність сторін та свобода в поданні ними до суду доказів, безпосередність дослідження речей та документів, диспозитивність, гласність та відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами.

У відповідності до положень статті 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень глави 26 КПК України.

Зокрема, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.

Порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні передбачено ст.136 КПК України, якою визначено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Особою, яка звернулась до суду з даною скаргою, було зазначено контактну інформацію, зокрема поштову адресу та адресу електронної пошти, на яку секретарем судового засідання здійснювалось надсилання судових повісток про виклик до суду для розгляду зазначеної скарги.

Разом з тим, особа, яка подала скаргу, у судові засідання неодноразово не з`являлась.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, заявник, звертаючись до суду, повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися до судового засідання для надання особистих пояснень.

Окрім того, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 25 вересня 2024 року у справі № 490/9587/18 (провадження № 14-29цс24) дійшла висновку про те, що особою, не повідомленою про розгляд справи, є особа, яку не сповістили про наявність судового провадження у справі і яка відповідно не знала / не могла знати про розгляд справи. ВП ВС звернула увагу на те, що позивач із високим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи або відповідного судового провадження.

Як передбачено статтею 307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

Тож неявку в судове засідання особи, яка подала скаргу, в даному випадку слідчий суддя розцінює як небажання підтримати викладені в скарзі обставини і доводи, що дає підстави для відмови в задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу директора ТОВ «Крижопільський сирзавод» ОСОБА_3 на дії старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_4 щодо вилучення транспортного засобу в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000232, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.09.2025 за ч.1 ст.239, ч.2 ст.364 КК України, - залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду впродовж 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_5