Провадження № 1-кс/638/2843/25
УХВАЛА

Іменем України

24 листопада 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали скарги представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Ізюмського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Харківській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Харкова надійшла скарга представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Ізюмського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Харківській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу обґрунтовують тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та на даний час мешкає за адресою: АДРЕСА_1 . До лютого 2022 року він та його дружина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 були зареєстровані як ВПО за адресою АДРЕСА_2 . Фактично проживали за адресою АДРЕСА_3 , у нашої знайомої ОСОБА_7 (м.т. НОМЕР_1 ), за своє проживання ми сплачували обумовлену суму. Отримували пенсійні виплати в АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ». Незадовго до 24 лютого 2022 року йому та дружині необхідно було повернутися додому в м. Єнакієве, оскільки їх сусіди повідомили про те, що квартиру обікрали. Перед їх виїздом, ОСОБА_7 запропонувала їм, що на час їх відсутності і на випадок якщо не зможуть повернутися швидко вона може знімати ОСОБА_3 та дружини пенсійні виплати, а також виплати регресу і залишати у себе, а коли ОСОБА_3 приїде то вона ці кошти повинна віддати. ОСОБА_7 запевнила, що ОСОБА_3 може їй цілком довіряти, на неї розраховувати і вона гарантує свою порядність. Після від`їзду ОСОБА_8 неодноразово з нею спілкувався телефоном, вона запевняла про те, що всі зняті нею грошові кошти у неї, що можуть не хвилюватись, і в будь який момент вона їх поверне особисто або в будь який зручний спосіб. На початку травня 2025 року ОСОБА_8 розуміючи, що невідомо коли зможе приїхати та отримати наші, попросив ОСОБА_7 покласти гроші назад на банківські карти, вона відповіла згодою. Після цієї розмови вона перестала відповідати на дзвінки та повідомлення. Лише 06.08.2025 року вона перевела на рахунок ОСОБА_9 220 000грн., та на рахунок дружини 7600 грн. На запитання, коли буде повернута решта (оскільки дружина ОСОБА_10 має онкологічне захворювання і їй необхідні кошти на лікування), ОСОБА_7 відповіла, що у неї цих грошей немає, і начебто у неї ці гроші хтось невідомий забрав. На всі запитання чому про це вона не розповідала раніше, відповісти не змогла. Останній раз ОСОБА_8 зміг з нею поспілкуватися 28.09.2025 по телефону. Повідомила, що нічого вона віддавати не буде і це виключно проблеми ОСОБА_9 . Вона заволоділа грошовими коштами ОСОБА_10 та його дружини на загальну суму 720 000 грн. (сімсот двадцять тисяч грн). Жодного разу з ОСОБА_3 з органів поліції не зв`язувалися щодо обставин справи зазначених в його заяві. Жодних повідомлень про стан розгляду заяви йому не надходило та будь яких слідчих дій, направлених на встановлення об`єктивних даних які б свідчили про скоєння кримінального правопорушення не проводилося ( в заяві вказані засоби зв`язку та електронна пошта заявника). Так 13.11.2025 року за дорученням ОСОБА_3 , адвокат звернувся з адвокатським запитом до Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області щодо стану розгляду заяви на, що 17.11.2025 року було надано відповідь про те, що за результатами перевірки, матеріали перевірки списані до справи.

Скаржник та його представник у судове засідання не з`явився, про судове засідання був повідомлений своєчасно та належним чином, представником подано заяву про розгляд скарги за їх відсутності, вказав, що скаргу підтримує та просить її задовольнити.

Уповноважена особа Ізюмського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Харківській області, в судове засідання не з`явились, про дату та час судового розгляду скарги був повідомлений своєчасно та належним чином у встановленому КПК України порядку. Причини неявки суду не повідомив.

Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Дослідивши матеріали скарги, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно з ч.1 ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Судом встановлено, що 01 жовтня 2025 року, ОСОБА_3 подав до Головного управління національної поліції в Харківській області заяву про вчинення кримінального правопорушення.

У Заяві зазначено, що ОСОБА_5 до лютого 2022 року зі своє дружиною ОСОБА_6 були зареєстровані як ВПО за адресою АДРЕСА_2 . Фактично проживали за адресою АДРЕСА_3 , у їх знайомої ОСОБА_7 , за своє проживання вони сплачували обумовлену суму. Отримували пенсійні виплати в АТ «Державний ощадний банк України». Незадовго до 24 лютого 2022 року ОСОБА_5 та дружині необхідно було повернутися додому в м. Єнакієве, оскільки їх сусіди повідомили про те, що їх квартиру обікрали. Перед їх виїздом, ОСОБА_7 запропонувала їм, що на час їх відсутності і на випадок якщо вони не зможуть повернутися швидко вона може знімати їх з дружиною пенсійні виплати, а також виплати регресу і залишати у себе, а коли вони приїдуть то вона їм ці кошти повинна віддати. ОСОБА_7 запевнила їх, що вони можуть їй цілком довіряти, та неї розраховувати і вона гарантує свою порядність. Після від?їзду ОСОБА_5 та його дружини, ОСОБА_5 неодноразово з ОСОБА_7 спілкувався телефоном, вона запевняла його про те, що всі зняті нею грошові кошти у неї, що вони з дружиною можуть не хвилюватись, і в будь який момент вона їм їх поверне особисто або в будь який зручний спосіб для них. На початку травня 2025 року ОСОБА_5 розуміючи, що невідомо коли він зможе приїхати та отримати їх кошти, попросив ОСОБА_7 покласти гроші назад на їх карти, вона відповіла згодою. Після цієї їх розмови вона перестала відповідати на його дзвінки та повідомлення. Лише 06.08.2025 року вона перевела на рахунок ОСОБА_5 220 000 грн., та на рахунок дружини 7600 грн. На запитання ОСОБА_5 , коли буде повернута решта (оскільки його дружина має онкологічне захворювання і їй необхідні кошти на лікування), ОСОБА_7 відповіла, що у неї цих грошей немає, і начебто у неї ці гроші хтось невідомий забрав. На всі їх запитання чому про це вона не розповідала раніше, відповісти не змогла. Останній раз ОСОБА_5 зміг з нею поспілкуватися 28.09.2025 по телефону. Повідомила його, що нічого вона віддавати не буде і це виключно їх проблеми. Вона заволоділа його грошовими коштами та його дружини на загальну суму 720 000 грн. Вказані дії мають ознаки злочину передбаченого, ч.4 ст. 190 Кримінального кодексу України.

Однак відомості про вчинення кримінального правопорушення не внесені до ЄРДР, що підтверджується відповіддю Ізюмського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Харківській області на адвокатський запит, який надано скаржником, відповідно до якої за результатами розгляду в межах компетенції Ізюмське районне управління ГУНП в Харківській області повідомило представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , що повідомлення (заява) громадянина ОСОБА_3 зареєстровано до ІП Єдиний облік Ізюмського РУП ІКС ІПНП № 19651 від 03.10.2025, ретельно розглянуто у порядку Закону України «Про звернення громадян», за результатами проведеної перевірки списано до справи.

До ЄРДР вносяться відомості про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань. В Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження (ч. 5 ст. 214 КПК).

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду № 556/450/18 від 30 вересня 2021 року.

Відповідно до ч. 1ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Склад кримінального правопорушення це сукупність юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначають вчинене суспільно небезпечне діяння як конкретний злочин, передбачений кримінальним законом.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення конкретного кримінального правопорушення, а не із повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Повноваженнями особи, яка вносить відомості про кримінальні правопорушення до ЄРДР, не передбачено оцінку обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, проведення перевірки обставин, оскільки вони здійснюються в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР. Однак, ознайомившись зі змістом заяви чи повідомлення, уповноважена особа, має встановити обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, які вносяться до реєстру.

В межах оскарження бездіяльності особи, уповноваженої на внесення відомостей до ЄРДР, слідчий суддя повинен перевірити не тільки факти звернення до органу досудового розслідування, отримання цим органом відповідної заяви та вчинення бездіяльності, а також з`ясувати обставини та мотиви, з яких слідчий, дізнавач чи прокурор дійшли висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання уповноваженої особи внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року в справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У встановлені законодавством строки відомості, які містяться у заяві ОСОБА_3 про вчинення злочину не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, з відповіді Ізюмського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Харківській області на адвокатський запит не вбачаться можливим встановити обставини та мотиви, з яких уповноважена особа Ізюмського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Харківській області дійшла висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Водночас заява ОСОБА_3 містить виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин суд приходить до висновку про задоволення скарги представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307 КПК України, суд, -

постановив:

Скаргу представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Ізюмського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Харківській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити.

Зобов`язати посадових осіб Ізюмського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Харківській області внести відомості за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 01.10.2025.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня ї проголошення.

Суддя ОСОБА_1