печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання виконувача обов`язків керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001078, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляд слідчого судді надійшло клопотання виконувача обов`язків керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна, вилученого 04.09.2025 в ході особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_6 , а саме на:

- мобільний телефон чорного кольору;

- ключі від автомобіля;

- годинник марки «Rolex Quster Perpethor».

Обґрунтовуючи клопотання про арешт майна, орган досудового розслідування зазначає, що слідчим відділом Печерського УП ГУНП у м. Києві, за процесуального керівництва Печерської окружної прокуратури міста Києва, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001078 від 20.03.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209,ч. 4 ст. 189 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений слідством час, але не пізніше 18.12.2023, а перебуваючи в м. Києві ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , утворив протиправний механізм, переслідуючи на меті незаконне збагачення, шляхом вчинення дій направлених на систематичне, умисне ухилення від сплати податків, а також у набутті, володінні, використанні та розпорядженні майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, внаслідок здійснення фінансових операцій та вчинення дій, спрямованих на приховування, маскування походження такого майна та джерела його походження, що вчинено особою, яка знала, що таке майно прямо чи опосередковано, повністю чи частково одержано злочинним шляхом.

Крім того, з метою реалізації заздалегідь розробленого плану вчинення злочинів, ОСОБА_6 залучив ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , а також інших невстановлених в ході здійснення досудового розслідування осіб, до злочинної діяльності, з метою умисного ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах, а також у набутті, володінні, використанні та розпорядженні майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, внаслідок здійснення фінансових операцій та вчинення дій спрямованих на приховання, маскування походження такого майна та джерела його походження, що вчинено особою, яка знала, що так майно прямо чи опосередковано, повністю чи частково одержано злочинним шляхом.

04.09.025 в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Харків.

В ході особистого обшуку ОСОБА_6 було виявлено та вилучено:

- мобільний телефон чорного кольору;

- ключі від автомобіля;

- годинник марки «Rolex Quster Perpethor».

05.09.2025 ОСОБА_6 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212 КК України.

Прокурор зазначає, що мобільний телефон має систему логічного захисту, однак ОСОБА_6 відмовився зняти (деактивувати) систему логічного захисту, тому у зв`язку з відсутністю паролю для розблокування доступу до мобільного телефону потрібно зберегти інформацію, що міститься на них для проведення експертних досліджень та подальшого використання його в якості речових доказів. На ньому, можуть міститися відомості, що мають значення для досудового розслідування. Крім того годинник «Rolex Quster Perpethor» та ключі від автомобіля яким користувався ОСОБА_6 є речами, які набуто кримінально протиправним шляхом, до яких може бути застосовано конфіскацію майна, яка передбачена ст. 209 КК України.

Постановою старшого слідчого Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_10 від 05.09.2025 у вказаному кримінальному провадженні вищезазначені речі вилучені під час проведення обшуку визнано речовими доказами.

З метою проведення всебічного, об`єктивного та неупередженого досудового розслідування, встановлення істини та надання належної правової оцінки, для забезпечення можливості ретельного додаткового огляду вилученого майна, яке визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та проведення судових комп`ютерних-технічних експертиз, а також з метою збереження речових доказів, конфіскації майна як виду покарання та запобігання можливості фактів приховування або їх відчуження, виникла необхідність в накладенні арешту на вилучене майно, що вважається доцільним та відповідає передбаченим законодавцем завданням кримінального провадження.

Прокурор ОСОБА_3 підтримав заявлене клопотання з викладених у ньому підстав, просив задовольнити клопотання в повному обсязі. Крім того в судовому засіданні просив долучити до матеріалів клопотання витяг з ЄРДР, протокол про затримання ОСОБА_6 від 04.09.2025, постанову про призначення компютерної-технічної експертизи, постанови про визнання речових доказів та передачі їх на відповідальне зберігання від 05.09.2025, відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків та постанову про призначення групи прокурорів.

Захисник ОСОБА_4 щодо задоволення клопотання заперечувала, в судовому засіданні до матеріалів клопотання, просила, долучити письмові заперечення на клопотання прокурора. Зазначила, що стороною обвинувачення вимог КПК не дотримано, оскільки виконувач обов`язків керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_5 не входить до складу групи прокурорів, тому не наділений повноваженнями на зверненнями до суду із вказаним клопотанням, крім того до матеріалів клопотання не долучено витяг з ЄРДР у даному кримінальному провадженні. Також, на її переконання, вилучене майно не відповідає ознакам речового доказу, більш того в матеріалів відсутня постанова про визнання майна речовим доказом у кримінальному провадженні. Окрім того,мобільний телефон ОСОБА_6 не може містити інформації, що має значення для досудового розслідування, оскільки він не має відношення до діяльності будь-якої злочинної групи, годинник ОСОБА_6 та ключі від автомобіля, яким користується ОСОБА_6 , не може вважатися майном, одержаним злочинним шляхом і таким, що має відношення до предмету досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні. Відтак у ОСОБА_6 не має жодного наміру відчужувати вказане майно на користь третіх осіб, приховати його знищити тощо, тому виходячи з положень ч. 1 ст. 173 КПК України, у задоволенні клопотання про арешт майна слід відмовити.

Вислухавши позиції сторін, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя надходить наступних висновків.

Слідчим відділом Печерського УП ГУНП у м. Києві, за процесуального керівництва Печерської окружної прокуратури міста Києва, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001078 від 20.03.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209,ч. 4 ст. 189 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За змістом ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається з матеріалів клопотання, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 00001078 від 20.03.2025 за підозрою ОСОБА_6 за фактом діяльності протиправного механізму спрямованого на ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах та легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом в особливо великих розмірах. В ході проведення особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_6 , вилучено мобільний телефон чорного кольору.

У судовому засіданні прокурором доведено, що вилучений в ході особистого обшуку мобільний телефон, перебував у користуванні ОСОБА_6 , який є підозрюваним у кримінальному провадженні 0001078 від 20.03.2025, а тому останній може бути обізнаним про кримінальне правопорушення, яке є предметом досудового розслідування даного кримінального провадження та у його телефоні може міститися інформація, що стосується скоєного злочину.

Постановою старшого слідчого Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_10 від 05.09.2025 вилучений мобільний телефон визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001078 від 20.03.2025, на підставі можливої наявності на ньому інформації, яка має значення у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчим прийнято процесуальне рішення про визначення статусу вилученого майна як речового доказу, вказане процесуальне рішення оформлене у відповідності до ст. 110 КПК України.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У разі необхідності слідчий чи прокурор виготовляє за допомогою технічних, програмно-технічних засобів, апаратно-програмних комплексів копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, електронних комунікаційних системах, інформаційно-комунікаційних системах, комп`ютерних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.

Разом з тим, з протоколу обшуку не вбачається, що власником майна було надано захисний код від вилученого мобільного телефону.

Слідчий суддя також зважає на те, що постановою старшого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_11 від 29.10.2025 було призначено комп`ютерно-технічної експертизи.

Таким чином, вирішуючи питання про правову підставу для забезпечення кримінального провадження слідчий суддя зазначає, що вилучений мобільний телефон визнано речовим доказом, оскільки у ньому може бути наявна інформація стосовно скоєних кримінальних правопорушень, а встановлення цього факту на теперішній час неможливо у зв`язку з необхідністю проведення комп`ютерно-технічної експертизи для подолання системи логічного захисту. Враховуючи той факт, що на даний момент досудове розслідування триває, по вилученому мобільному телефону призначена комп`ютерно-технічнаекспертиза, а в подальшому може виникнути необхідність у призначенні та проведенні низки додаткових судових експертиз, такий захід забезпечення кримінального провадження, як арешт мобільного телефону є доцільним та обґрунтованим на цій стадії кримінального провадження.

Крім того, у своєму клопотанні та у судовому засіданні прокурор просить накласти арешт з метою конфіскації.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

В межах даного провадження 05.09.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України, отже він набув статусу підозрюваного.

Санкціями ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України передбачено додаткове покарання у виді конфіскації майна.

Тобто, у разі визнання ОСОБА_6 винним у вчиненні інкримінованому йому злочину, останньому може бути призначене покарання у виді конфіскації майна.

При цьому, конфіскація як вид покарання може бути застосована до частини або до всього майна належного підозрюваному.

Тому, при оцінці вирішення можливості накладення арешту на зазначені вище ключі від автомобіля та годинник, слідчий суддя вважає, що вони можуть бути об`єктом конфіскації як виду покарання, у разі визнання підозрюваного винним, а тому на них може бути накладено арешт із метою їх забезпечення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Отже, вивчивши клопотання та матеріали, що долучені в його обґрунтування, надавши їм оцінку, врахувавши правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна, слідчий суддя вважає наявними достатні підстави для задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на вказане майно, яке вилучене в ході особистого обшуку підозрюваного з метою забезпечення збереження речових доказів та конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, що призведе до недопущення їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0001078 від 20.03.2025 арешт на майно, вилучене 04.09.2025 в ході особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_6 , а саме на:

- мобільний телефон чорного кольору;

- ключі від автомобіля;

- годинник марки «Rolex Quster Perpethor».

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1