ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , детектива ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000498 від 03.09.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 368, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 15, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 114-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

І. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

27.10.2025 від прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурор першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 (далі - САП, прокурор) до слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 надійшло клопотання від 22.10.2025, яке надіслано 22.10.2025 через АТ «Укрпошта», про арешт майна, в якому просив накласти арешт на майно, вилучене 21.10.2025 за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон iPhone 13ProMax, s/n НОМЕР_1 , Imei1 НОМЕР_7 ; Imei2 НОМЕР_3 .

Необхідність арешту обґрунтовано потребою у забезпеченні збереження відповідного майна як речових доказів.

ІІ. Позиції учасників у судовому засіданні

Детектив ОСОБА_3 , який є старшим слідчої групи в цьому кримінальному провадженні та діє на підставі доручення від прокурора САП ОСОБА_5 , у судовому засіданні 29.10.2025 клопотання прокурора підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити; долучив додаткові документи на обгрунтування поданого прокурором клопотання, а саме: копію доручення детектива ОСОБА_3 від 20.10.2025 оперативному підрозділу на проведення слідчих (розшукових) дій; копію протоколу огляду речей від 27.10.2025, додатком до якого є пояснення спеціаліста від 27.10.2025.

Власник майна ОСОБА_6 у судове засідання, призначене на 29.10.2025 об 11:00, не з`явився, про дату, час і місце судового засідання був належним чином повідомлений телефонограмою № 991/11024/25/34963/2025 від 27.10.2025.

Представник власника майна ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував щодо арешту майна, вилученого 21.10.2025 у ОСОБА_6 , посилаючись на те, що обшук у ОСОБА_6 був проведений неуповноваженими особами.

Зі змісту ч. 1 ст. 172 КПК України вбачається, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування в розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а під час судового провадження - суд.

Отже, до завдань суду належить контроль ефективності надання захисту.

З огляду на те, що законом встановлений граничний строк розгляду клопотання про арешт майна (не пізніше двох днів з дня його надходження до суду), всі учасники справи повідомлені належним чином про дату, час і місце судового засідання, їх явка не є обов`язковою, неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, з метою дотримання розумних строків розгляду клопотання про арешт майна, слідчий суддя розглянув клопотання без власника майна, за участі представника ОСОБА_4 .

ІІІ. Положення закону, якими керувався слідчий суддя при постановленні ухвали

Відповідно до ч. 1 та пункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, до яких, зокрема, належить арешт майна. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: (1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; (2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; (3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Поряд з цим, арешт майна застосовується у кримінальному провадженні незалежно від ступеню тяжкості кримінального правопорушення, що у ньому розслідується.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у цього Кодексу. Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ст. 170 КПК України).

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 98 КПК).

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

У силу частин 1, 2, 4 , 5 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: (1) правову підставу для арешту майна; (2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається з метою забезпечення збереження речових доказів) ; (3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; (4) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

ІV. Встановлені слідчим суддею обставини із посиланням на докази

У судовому засіданні слідчий суддя дослідив матеріали, якими детектив обґрунтовує клопотання про арешт майна, серед яких:

1)копія витягу з ЄРДР № 0000498 від 03.09.2025 (т. 1, а.п. 7-14) за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191 ч. 5 КК України, ст. 15 ч. 3, ст. 191 ч. 5 КК України, ст. 369 ч. 3 КК України, ст. 369 ч.3 КК України, ст. 369 ч. 3 КК України, ст. 369 ч. 3 КК України, ст. 369 ч. 3 КК України, ст. 368 ч. 4 (чинна з 04.06.2014) КК України, ст. 368 ч. 4 (чинна з 04.06.2014) КК України, ст. 114-1 ч. 1 КК України, ст. 368 ч. 3 КК України, ст. 368 ч. 3 КК України, ст. 368 ч. 4 (чинна з 04.06.2014) КК України, ст. 14 ч. 1, ст. 191 ч. 5 КК України, відомості про зазначені кримінальні правопорушення внесені до ЄРДР: 1) 03.09.2025 за ч. 5 ст. 191 КК України - про те, що службові особи органів державної влади за попередньою змовою з представниками суб`єкта господарювання, в період 2024-2025 років зловживаючи своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, заволоділи державними коштами, які сплачувались відповідному суб`єкту господарювання за будівництво об`єктів у сумі понад 17 млн. грн., що є особливо великим розміром; 2) 03.09.2025 за ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України - про те, що службові особи органів державної влади за попередньою змовою з представниками суб`єкта господарювання, у період з 2024 до 2025 року, зловживаючи своїм службовим становищем вчинили незакінчений замах на заволодіння державними коштами, виділеними на реконструкцію об`єкта, в особливо великому розмірі; 3) 03.09.2025 за ч. 3 ст. 369 КК України - про те, що представник суб`єкта господарювання у період квітня-серпня 2025 року за попередньою змовою групою осіб погодився та надав неправомірну вигоду службовим особам одного з регіональних ТЦК та СП та іншого правоохоронного органу, за сприяння у знятті з «розшуку» та «бронюванні» від мобілізації працівників підприємства; 4) 03.09.2025 за ч. 3 ст. 369 КК України - про те, що представники суб`єктів господарювання за попередньою змовою групою осіб, у період з квітня-травня 2025 надали службовим особам одного з регіональних органів державної влади неправомірну вигоду в сумі 100 тис грн., 1 тис євро та 40 тис грн. за вчинення дій із використанням службового становища щодо приховування фактів порушень з боку працівників підрядника під час виконання будівельних робіт, а також сприяння в укладенні додаткових угод для підвищення вартості договору на виконання робіт за державні кошти; 5) 03.09.2025 за ч. 3 ст. 369 КК України - про те, що представники суб`єкта господарювання, за попередньою змовою групою осіб у період з квітня 2025 року надали службовій особі центрального органу виконавчої влади, яка займає особливо відповідальне становище, неправомірну вигоду у вигляді щомісячної оплати послуг особистого водія за сприяння з використанням свого службового становища в укладанні договорів за бюджетні кошти та наданні інформації; 6) 03.09.2025 за ч. 3 ст. 369 КК України - про те, що представники суб`єкта господарювання у період 2024-2025 років надали неправомірну вигоду в сумі понад 4 млн грн. службовим особам одного з регіональних органів державної влади за сприяння в укладанні договорів на будівництво за бюджетні кошти, прийнятті таких робіт та в їх оплаті; 7) 03.09.2025 за ч. 3 ст. 369 КК України - про те, що представники суб`єкта господарювання у період травня 2024 року надали неправомірну вигоду у вигляді автомобіля вартістю понад 3,5 млн грн. службовим особам одного з регіональних органів державної влади за сприяння в укладанні договорів на будівництво за бюджетні кошти, прийнятті таких робіт та в їх оплаті; 8) 03.09.2025 за ч. 4 ст. 368 КК України - про те, що службові особи одного з регіональних органів державної влади у період 2024-2025 років отримали неправомірну вигоду в сумі понад 4 млн грн. від представників суб`єкта господарювання за сприяння в укладанні договорів на будівництво за бюджетні кошти, прийнятті таких робіт та їх оплаті; 9) 03.09.2025 за ч. 4 ст. 368 КК України - про те, що службова особа Центрального органу виконавчої влади, яка займає особливо відповідальне становище, у період 2025 року отримує неправомірну вигоду у вигляді щомісячної оплати послуг особистого водія від представників суб`єкта господарювання за сприяння з використанням свого службового становища в отриманні інформації та укладанні договорів за бюджетні кошти; 10) 03.09.2025 за ч. 1 ст. 114-1 КК України - про те, що особа в період з квітня 2025 року перешкоджає законній діяльності ЗСУ шляхом організації схеми ухилення інших осіб від мобілізації через їх фіктивне працевлаштування на підконтрольному йому підприємстві та подальше «бронювання» від мобілізації; 11) 03.09.2025 за ч. 3 ст. 368 КК України - про те, що службові особи одного з регіональних ТЦК та СП, діючи у змові зі службовими особами правоохоронного органу в період квітня-серпня 2025 року вимагали та отримали від представника суб`єкта господарювання неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у сумі 8,5 тис доларів США та ремонтних робіт вартістю 500 тис грн.; 12) 03.09.2025 за ч. 3 ст. 368 КК України - про те, що службові особи одного з регіональних органів державної влади в період з квітня-травня 2025 отримали неправомірну вигоду в сумі 100 т.грн., 1 тис євро та 40 тис. грн. від представників суб`єктів господарювання за вчинення дій із використанням службового становища щодо приховування фактів порушень з боку працівників підрядника під час виконання будівельних робіт, а також сприяння в укладенні додаткових угод для підвищення вартості договору на виконання робіт за державні кошти; 13) 03.09.2025 за ч. 4 ст. 368 КК України - про те, що службові особи одного з регіональних органів державної влади у період травня 2024 року отримали неправомірну вигоду у вигляді автомобіля вартістю понад 3,5 млн грн. від представників суб`єкта господарювання за сприяння в укладанні договорів на будівництво за бюджетні кошти, прийнятті таких робіт та їх оплаті; 14) 03.09.2025 за ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 191 КК України - про те, що в період 2025 року представники та службові особи суб`єкту господарювання у змові із службовими особами державної установи здійснюють готування до заволодіння державними коштами в особливо великих розмірах шляхом надання такому суб`єкту господарювання незаконних переваг під час проведення публічних закупівель та закупівлі консультаційних послуг та робіт з ремонту центру за завищеною вартістю.

2)копія витягу з протоколу про результати ОРЗ від 18.07.2025 (т. 1, а.п. 38-45, 46-57), а саме про результати аудіоконтролю особи - ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 27.03.2025 до 17.04.2025, з 21.04.2025 до 14.05.2025, під час перебування ОСОБА_6 в офісних приміщеннях за адресою: м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 18/7 ;

3)копія витягу з протоколу від 12.09.2025 про результати проведеного аудіоконтролю особи - ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 20.05.2025 до 05.09.2025 в місцях його перебування (т. 1, а.п. 58-59);

4)копія витягу з протоколу від 09.06.2025 про результати проведеного аудіоконтролю особи - ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період 02.06.2025 в місцях його перебування (т. 1, а.п. 60-62);

5)копія постанови про визначення старшого слідчої групи та слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, від 25.09.2025 (т. 1, а.п. 65-67);

6)копія протоколу огляду від 17.09.2025 (т. 1, а.п. 77-107), згідно з якими оглянуто матеріали кримінального провадження № 0000015 від 21.06.2024 та під час огляду встановлено, що в томі № 16 кримінального провадження № 0000015 від 21.06.2024 наявний Аналітичний продукт (висновок аналітика) від 06.09.2024 № 9.3/3.3.1/7107-24 щодо оцінювання ризиків господарських операцій ТОВ «Енкі Констракшн», ТОВ «Домкомсервіс», ТОВ «Прімум Актив», ТОВ «РЕ КОН», пов`язаних з виконанням робіт та реалізації послуг і товарів на замовлення Департаменту будівництва, містобудування і архітектури, житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської обласної державної адміністрації;

7)копія ухвали слідчого судді ВАКС від 15.10.2025 у справі № 991/10654/25 (провадження № 1-кс/991/10739/25) про надання дозволу на проведення обшуку в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1, а.п. 108-113);

8)копія протоколу обшуку від 21.10.2025 (т. 1, а.п. 114-119), згідно з яким 21.10.2025 детективами було проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , проведено обшук під час якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон iPhone 13ProMax, s/n НОМЕР_1 , Imei1 НОМЕР_7 Imei2 НОМЕР_3 , в якому в месенджері WhatsApp наявна переписка щодо виконання договорів підрядів, виконання робіт, перевірки їх якості, а також пересилання фотографій військових квитків та витягів з Резерв+ з контактами: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ФОП ОСОБА_17;

9)копія постанови про визнання речовими доказами від 22.10.2025, згідно з якою зазначений вище носій інформації (мобільний телефон iPhone 13ProMax, s/n НОМЕР_1 , Imei1 НОМЕР_7 Imei2 НОМЕР_3 ) було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000498 від 03.09.2025 (т. 1, а.п. 120-121);

10)копія доручення детектива ОСОБА_3 від 20.10.2025 оперативному підрозділу на проведення слідчих (розшукових) дій, яким доручено підпорядкованим працівникам Третього Головного підрозділу детективів НАБУ провести наступні слідчі (розшукові) дії:

-спільно з детективами слідчої групи у кримінальному провадженні № 0000498 від 03.09.2025 провести обшуки відповідно до ухвал слідчого судді ВАКС від 14.10.2025 та 15.10.2025 на території Полтавської області;

-спільно з детективами слідчої групи у кримінальному провадженні № 0000498 від 03.09.2025 провести обшуки відповідно до ухвал слідчого судді ВАКС від 14.10.2025 та 15.10.2025 на території м. Києва;

11)копія протоколу огляду речей від 27.10.2025, додатком до якого є пояснення спеціаліста від 27.10.2025, згідно з якими оглядом мобільного телефона iPhone 13ProMax (А2484), s/n НОМЕР_6 , Imei1 НОМЕР_7 , Imei2 НОМЕР_3 , встановлено, що детективом із залученням спеціаліста створено копію доступних (не всіх) комп`ютерних даних, які зберігаються на вбудованому носії пам`яті телефона. Доступним спеціалісту методом копіювання не вдалося скопіювати дані месенджерів «Telegram», «Signal» та електронну пошту.

V. Мотиви слідчого судді

Щодо повноважень слідчого судді на розгляд клопотання

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив, що воно подане у кримінальному провадженні щодо кримінального правопорушення, віднесеного до підсудності Вищого антикорупційного суду згідно із статтями 33-1, 216 КПК України, а тому його розгляд належить до повноважень слідчого судді Вищого антикорупційного суду.

Клопотання подане в межах строків, визначених ч. 5 ст. 171 КПК України, та відповідає положенням цієї статті щодо його змісту.

Щодо підстав для арешту майна

Правовою підставою для арешту майна у клопотанні прокурора вказано п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України - арешт з метою збереження речових доказів.

Отже, на переконання слідчого судді, така підстава для арешту майна як арешт з метою збереження речових доказів підлягає застосуванню щодо вилученого під час проведення обшуку майна, з огляду на таке.

Щодо можливості використання майна як доказу у кримінальному провадженні

Як видно з клопотання про арешт майна та доданих до нього додатків, прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000498 від 03.09.2025 за фактами заволодіння групою осіб державними коштами в особливо великих розмірах та отриманням неправомірної вигоди, за ознаками складу злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 368, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 191, ч.1 ст. 15, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Досудове розслідування здійснюється за такими фактами:

В період 2024-2025 років службові особи Полтавської обласної військової адміністрації за попередньою змовою із представниками ТОВ «Енкі Констракшн» та інших суб`єктів господарювання привласнили бюджетні кошти, які сплачувались ТОВ «Енкі Констракшн» за будівництво фортифікаційних споруд, в сумі понад 17 млн.грн., що є особливо великим розміром. Привласнення бюджетних коштів відбувалось шляхом завищення вартості будівельних матеріалів, а також включення до вартості робіт послуг, які фактично не надавались.

Крім того, в період 2024-2025 років службові особи Полтавської ОВА отримали неправомірну вигоду в сумі понад 4 млн грн від представників ТОВ «Енкі констракшн» за сприяння ТОВ «Енкі Констракшн» в укладанні договорів на будівництво фортифікаційних споруд за бюджетні кошти, прийнятті таких робіт та їх оплаті.

Також, службові особи Департаменту будівництва, містобудування і архітектури, житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської ОВА в період травня-вересня 2024 року отримали від представників ТОВ «Енкі Констракшн» неправомірну вигоду у вигляді автомобіля «BMW Х7» вартістю понад 3,5 млн.грн. за сприяння ТОВ «Енкі Констракшн» в укладанні договорів на будівництво фортифікаційних споруд за бюджетні кошти, прийнятті таких робіт та їх оплаті.

Крім того, службові особи Державної служби фінансового моніторингу в період з квітня 2025 року отримують від ТОВ «Енкі Констракшн» неправомірну вигоду у вигляді послуг водія та інших послуг за сприяння, шляхом використання службового становища, у веденні господарської діяльності, зокрема надання службової інформації та сприяння в укладанні контрактів на виконання робіт за державні кошти.

Крім того, у період 2025 року службові особи Управління капітального будівництва Департаменту будівництва, містобудування і архітектури, житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської ОВА у змові зі службовими особами Комунального підприємства «Полтавський обласний клінічний медичний кардіоваскулярний центр Полтавської обласної ради та представниками ТОВ «Енкі Констракшн» і інших суб`єктів господарювання, зловживаючи своїм службовим становищем, вчиняють дії, спрямовані на заволодіння бюджетними коштами, виділеними на реконструкцію корпусів кардіоцентру, шляхом завищення вартості робіт та будівельних матеріалів при укладанні додаткових угод.

Крім того, службові особи та представники ТОВ «Енкі Констракшн» шляхом надання неправомірної вигоди службовим особам ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснюють працевлаштування військовозобов`язаних за грошову винагороду з метою оформлення статусу «бронювання» від мобілізації та без фактичної необхідності виконання робіт. Таким чином, службові особи та представники ТОВ «Енкі Констракшн» здійснюють перешкоджання законній діяльності ЗСУ.

Під час досудового розслідування встановлено, що у 2024 році службовими особами Полтавської ОДА без проведення відкритих процедур закупівель було укладено низку договорів із ТОВ «Енкі Констракшн» на будівництво фортифікаційних споруд - військових опорних пунктів (ВОПів) в Полтавській та Донецькій областях на загальну суму понад 200 млн. грн. При цьому, службові особи Полтавської ОДА увійшли у змову із представниками ТОВ «Енкі Констракшн» щодо завищення вартості виконання робіт та будівельних матеріалів з метою привласнення бюджетних коштів, які сплачуватимуться за виконання робіт.

В подальшому протягом 2024-2025 років ТОВ «Енкі Констракшн» з метою штучного завищення вартості робіт залучило для їх виконання декілька пов`язаних фірм, в тому числі ТОВ «Домком», ТОВ «Прімум актив». Вказані фірми були використані для документального оформлення постачання матеріалів та оплати виконаних підрядних робіт за завищеною вартістю. Фактично для робіт були залучені фізичні особи та працівники комунальних підприємств, розрахунок з якими проводився в готівковій формі.

Встановлено, що в результаті завищення вартості будівельних матеріалів та логістичних послуг, на рахунки ТОВ «Енкі Констракшн» було надлишково сплачено понад 17 млн. грн.

Під час укладання зазначених договорів на будівництво фортифікацій саме з ТОВ «Енкі констракшн», а також подальше сприяння в оплаті робіт по таким договорам, службові особи Полтавської ОВА в період 2024-2025 років отримали від представників ТОВ «Енкі констракшн» грошові кошти в сумі понад 4 млн грн., а службові особи Департаменту будівництва, містобудування і архітектури, житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської ОВА отримали неправомірну вигоду у вигляді автомобіля «БМВ Х7» вартістю понад 3,5 млн грн.

В подальшому, в період 2025 року після призначення окремих службових осіб Полтавської ОВА на посади керівництва Державної служби фінансового моніторингу України, останні зберегли свій вплив на службових осіб Полтавської ОВА. У зв`язку з цим, вказані службові особи Державної служби фінансового моніторингу України отримали від представника та службових осіб ТОВ «Енкі Констракшн» неправомірну вигоду у вигляді оплати послуг особистого водія за подальше сприяння у веденні господарської діяльності шляхом використання свого службового становища.

Також в період 2024 року між Департаментому будівництва, містобудування і архітектури, житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської ОВА та ТОВ «Енкі констракшн» було укладено договір на проведення реконструкції корпусу Комунального підприємства «Полтавський обласний клінічний медичний кардіоваскулярний центр Полтавської обласної ради на суму 109,7 млн грн. При цьому службові особи Управління капітального будівництва Департаменту будівництва, містобудування і архітектури, житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської ОВА увійшли у змову службовими особами Комунального підприємства «Полтавський обласний клінічний медичний кардіоваскулярний центр Полтавської обласної ради та представниками ТОВ «Енкі констракшн» щодо заволодіння коштами, які будуть сплачені по цьому договору шляхом завищення вартості виконаних робіт та використаних матеріалів. Під час виконання договору представники ТОВ «Енкі констракшн» залучили субпідрядні організації, які для здешевлення витрат використовують неякісні та невідповідні будівельні матеріали, а також некваліфікованих робітників у будівництві. Крім того, у 2025 році службові особи Управління капітального будівництва Департаменту будівництва, містобудування і архітектури, житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської ОВА у період 2025 року отримали неправомірну вигоду від представників ТОВ «Енкі Констракшн» за погодження укладання додаткового договору з ТОВ «Енкі констракшн» з новим кошторисом, який передбачає суттєве підвищення вартості реконструкції, а також прийняття неякісно виконаних робіт, укриття фактів порушень при будівництві.

Відповідно до ч. 5 та ч. 6 ст. 12 КК України розслідувані кримінальні правопорушення є особливо тяжкими та тяжкими.

Під час досудового розслідування встановлено, що фактичним власником та керівником ТОВ «Енкі Констракшн» є ОСОБА_6 . Так, в період 2024 років ОСОБА_6 увійшов у змову зі службовими особами Полтавської ОВА щодо укладання договорів на будівництво фортифікаційних споруд за завищеною вартістю з метою привласнення надлишково сплачених коштів. Після цього, в період 2024-2025 років ОСОБА_6 організував із використанням ТОВ «Енкі Констракшн» виконання робіт з будівництва фортифікаційних споруд на території Донецької та Полтавської областей за бюджетні кошти, вартість яких було штучно завищено з метою привласнення державних коштів.

Крім того, ОСОБА_6 в період 2024-2025 років передав службовим особами Полтавської ОВА неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів, майна, послуг, в тому числі шляхом перерахування на рахунки ФОП ОСОБА_14 . Також, в період з квітня 2025 року ОСОБА_6 працевлаштував до ТОВ «Енкі Констракшн» особу, яка фактично займалась наданням послуг особистого водія сім`ї службової особи Державної служби фінансового моніторингу України.

У 2025 році ОСОБА_6 увійшов у змову із ОСОБА_15 щодо привласнення коштів, виділених на реконструкцію корпусу КП «Полтавський обласний клінічний медичний кардіоваскулярний центр Полтавської обласної ради». При цьому ОСОБА_6 використовуючи ТОВ «Енкі Констракшн», з яким укладено договір на проведення вказаної реконструкції, залучив ОСОБА_15 і підпорядковане йому підприємство для фактичного виконання робіт як субпідрядника. При цьому ОСОБА_6 та ОСОБА_15 домовились завищити вартість використаних будівельних матеріалів з метою привласнення коштів.

Також, ОСОБА_6 в період 2025 року, використовуючи ТОВ «Енкі Констракшн» та можливість «бронювання» його працівників, налагодив схему ухилення від мобілізації осіб за грошову винагороду..

21.10.2025 детективами у кримінальному провадженні було проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон iPhone 13ProMax, s/n НОМЕР_1 , Imei1 НОМЕР_7 Imei2 НОМЕР_3 , в якому в месенджері WhatsApp наявна переписка щодо виконання договорів підрядів, виконання робіт, перевірки їх якості, а також пересилання фотографій військових квитків та витягів з Резерв+ (тобто інформація, з метою виявлення якої надавно дозвіл на проведення обшуку, та інформація, щодо обставин, що досліджується у кримінальному провадженні) з контактами: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_16 .

На думку прокурора, відомості, які містяться у пам`яті вилученого мобільного телефона, можуть бути використані як докази винності осіб, причетних до вчинення злочину, місцезнаходження останніх, а також на підтвердження правдивості показань свідків у справі.

Таким чином, ураховуючи, що вищевказане майно має суттєве значення для досудового розслідування, є речовим доказом у кримінальному провадженні, наявні підстави для накладення арешту на зазначене майно з метою його збереження та збереження відомостей, що на ньому містяться.

Слідчий суддя встановив, що долучені до клопотання копії документів вказують на те, що могло бути вчинене кримінальне правопорушення, відомості про яке внесені до ЄРДР.

На теперішній час, з метою збереження вказаних речей та пристроїв як речового доказу, виникла необхідність у накладенні на них арешту (із забороною відчуження, розпорядження та користування).

З огляду на зазначене, вилучене у ОСОБА_6 майно, ймовірно, вміщує відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

За таких обставин, наявні умови для накладення арешту на зазначене майно, зазначені у ч. 3 ст. 170 КПК України.

Щодо ризиків приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна

Оскільки ОСОБА_6 , з огляду на здобуті детективами відомості, вірогідно, має відношення до кримінального правопорушення та може володіти відомостями, які можуть мати значення для досудового розслідування, то вилучене у ОСОБА_6 майно, ймовірно, вміщує відомості, що можуть мати значення для цього провадження.

Тому наявні вагомі підстави вважати, що існує ризик приховування, пошкодження, псування, знищення, передання майна, на яке прокурор просить накласти арешт.

З огляду на наведене, майно, перелік якого наведено в клопотанні прокурора про арешт майна та постанові детектива про визнання та долучення в якості речових доказів, підлягає арешту шляхом позбавлення права на його відчуження, розпорядження та користування ним, адже саме у наведений спосіб можна запобігти встановленим ризикам.

Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження та виправданості потреб досудового розслідування у втручанні у права і свободи особи

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

На переконання слідчого судді, на даному етапі досудового розслідування накладення арешту на вилучене детективом майно з метою збереження речових доказів є необхідним для виконання вищенаведених завдань кримінального провадження щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення.

Згідно зі ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Слідчий суддя підкреслює, що вислів «згідно із законом» у пункті 2 статті 8 Конвенції по суті відсилає до національного законодавства і закріплює обов`язок дотримувати його матеріальних і процесуальних норм (рішення від 13 листопада 2003 р. у справі «Елсі та інші проти Туреччини» (Elci and Others v. Turkey), заяви № 23145/93 і 25091/94, п. 697).

Втручання має ґрунтуватись на належних і достатніх підставах і повинне бути пропорційним щодо законної мети або цілей, що переслідуються (Segerstedt-Wiberg і Інші проти Швеції, 2006).

Отже, пропорційність втручання в особисте життя та приватне спілкування особи, відносно якої подано клопотання про арешт майна, - ОСОБА_6 , слідчий суддя оцінює на відповідність трьом критеріям, встановленим Європейським судом з прав людини: 1) чи відбувається втручання згідно із законом; 2) чи переслідує втручання законну мету; 3) чи є втручання необхідним в демократичному суспільстві.

Так, КПК України передбачено, що рішення про проведення слідчих (розшукових) дій у випадках, визначених цим кодексом, приймає слідчий суддя Вищого антикорупційного суду в кримінальних провадженнях, віднесених до його підсудності. Втручання шляхом проведення слідчих (розшукових) дій має законну мету - отримання доказів, які можуть мати суттєве значення для з`ясування обставин кримінального правопорушення. Отже, таке втручання відбувається згідно з законом та переслідує законну мету.

Також таке втручання буде необхідним та пропорційним, оскільки потреби досудового розслідування в частині виконання завдань кримінального провадження вимагають перевірки ймовірної причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 368, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 15, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 114-1 КК України, відомості про які внесено до ЄРДР у кримінальному провадженні № 0000498 від 03.09.2025, та існує необхідність перевірити відомості, що безпосередньо стосуються обставин вчинення тяжкого (ч. 1 ст. 114-1 КК України), тяжких корупційних (ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України) та особливо тяжких корупційних кримінальних правопорушень (ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 368 КК України).

Слідчий суддя вважає, що вказаний суспільний інтерес при врівноважуванні повинен отримати більшу вагу, тоді як інтерес осіб, що полягає у можливості володіти своїм майном, має порівняно меншу вагу.

Окрім того, таке втручання стосуватиметься виключно конкретного майна, яке має важливе значення для досудового розслідування, що вказує на співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Щодо наслідків арешту майна

На переконання слідчого судді, з огляду на викладені в цій ухвалі обставини та початкову стадію досудового розслідування, такий арешт не є надмірно обтяжливим.

Поряд з цим, наразі слідчому судді не надано будь-яких даних, які б вказували на суттєве позначення арешту відповідного майна на інтересах ОСОБА_6 .

Щодо можливості виконання завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням

Прокурор обґрунтовує необхідність арешту майна потребою збереження доказів для забезпечення розслідування кримінального правопорушення.

З огляду на обставини, викладені в цій ухвалі, на переконання слідчого судді, наведене узгоджується із завданнями кримінального провадження, передбаченими в ст. 2 КПК України, та існують обґрунтовані підстави вважати, що таке завдання може бути виконане внаслідок збирання достатніх доказів для повного та неупередженого розслідування.

У судовому засіданні слідчий суддя встановив, що вилучені речі та документи відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а обшук проведено детективами НАБУ на підставі ухвали слідчого судді ВАКС від 15.10.2025 з дотриманням норм, передбачених КПК України.

Заперечуючи з приводу накладення арешту на майно ОСОБА_6 , представник власника майна ОСОБА_4 у судовому засіданні посилався на те, що обшук у ОСОБА_6 було проведено неуповноваженими особами.

Однак, слідчий суддя відхиляє заперечення представника власника майна ОСОБА_4 з приводу того, що обшук у ОСОБА_6 був проведений неуповноваженими особами, з огляду на зміст досліджених у судовому засіданні документів, долучених до клопотання про арешт майна, а саме: 1) копії постанови про визначення старшого слідчої групи та слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, від 25.09.2025; 2) копії доручення детектива ОСОБА_3 від 20.10.2025 оперативному підрозділу на проведення слідчих (розшукових) дій, яким доручено підпорядкованим працівникам Третього Головного підрозділу детективів НАБУ провести наступні слідчі (розшукові) дії: спільно з детективами слідчої групи у кримінальному провадженні № 0000498 від 03.09.2025 провести обшуки відповідно до ухвал слідчого судді ВАКС від 14.10.2025 та 15.10.2025 на території Полтавської області; спільно з детективами слідчої групи у кримінальному провадженні № 0000498 від 03.09.2025 провести обшуки відповідно до ухвал слідчого судді ВАКС від 14.10.2025 та 15.10.2025 на території м. Києва.

За таких підстав, слідчий суддя вважає, що доводи представника власника майна ОСОБА_4 спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами.

За наведених обставин, слідчий суддя вважає, що справедливий баланс у цьому випадку дотримано, та враховує ту обставину, що накладений арешт діятиме протягом проведення досудового розслідування, або може бути скасований раніше, за результатами проведення призначеної експертизи.

Інші аргументи сторони захисту не потребують детального аналізу слідчого судді та не мають будь-якого вирішального значення в цьому провадженні. При цьому слідчий суддя виходить з усталеної практики ЄСПЛ. Так, хоча § 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна трактувати як необхідність давати детальну відповідь на кожен аргумент. Ступінь застосування цього обов`язку обґрунтовувати рішення можна змінювати залежно від характеру рішення та потрібно визначати з урахуванням обставин конкретної справи (див. рішення у справах «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain), від 09.12.1994, § 29, Серія A. 303-A, «Хіро Балані проти Іспанії» (Hiro Balani v. Spain), 09.12.1994, § 27, Серія A, № 303-B та Гарсіа Руїс (Garcia Ruiz), згадане вище, § 26).

У цьому провадженні слідчий суддя надав відповіді на всі вагомі аргументи сторін.

Приймаючи рішення за даним клопотанням, суд виходить із ч. 1 ст. 22, ч. 6 ст. 22, ч. 3 ст. 26 КПК України, а також того, що на стадії досудового розслідування для прийняття рішення достатньо обґрунтованої підстави вважати, що відповідні обставини мали місце, та що відповідні речові докази, на переконання сторони обвинувачення, мають істотне значення для стратегії сторони обвинувачення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000498 від 03.09.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 368, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 15, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 114-1 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 21.10.2025 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , з метою забезпечення збереження речових доказів в межах кримінального провадження № 0000498 від 03.09.2025, шляхом позбавлення права відчуження, розпорядження та користування майном, а саме на:

-мобільний телефон iPhone 13ProMax, s/n НОМЕР_1 , Imei1 НОМЕР_7 ; Imei2 НОМЕР_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню уповноваженими у кримінальному провадженні № 0000498 детективами.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити детективу, представнику власника майна.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати прокурору, власнику майна.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково під час досудового розслідування слідчому судді, а під час судового провадження - суду.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1