ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2026 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретарів судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Києві клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 , погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000152 від 23.06.2022,

В С Т А Н О В И В:

До Вищого антикорупційного суду надійшло детектива Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) ОСОБА_8 , погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000152 від 23.06.2022 (далі - Кримінальне провадження), у якому детектив просить:

- застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 1500 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 4 542 000,00 грн та покласти на нього такі додаткові процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: (1) прибувати до детектива НАБУ, прокурора САП, котрі здійснюють досудове розслідування та процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, слідчого судді, який здійснює судовий контроль у даному провадженні за першою вимогою; (2) повідомляти детектива НАБУ, прокурора САП, які здійснюють досудове розслідування та процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні про зміну свого місця проживання (як постійного, так і тимчасового) та місця роботи; (3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 виданий 08.04.2019 відділом № 15 у місті Павлограді Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області); (4) не відлучатися із Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; (5) утримуватися від спілкування із іншими підозрюваними та свідками у кримінальному провадженні щодо обставин викладених у письмовому повідомленні про підозру, а саме: з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; (6) носити електронний засіб контролю (далі - Клопотання).

Клопотання мотивовано тим, що:

1) ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, що є особливо тяжким корупційним злочином;

2) наявні ризики, передбачені п. 1, 3-4 ч. 1 ст. 177 КПК України;

3) більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування та запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України;

4) застава у розмірі 4 542 000,00 грн, яка не є завідомо непомірною для ОСОБА_5 , та покладання додаткових процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, здатне забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного у Кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор САП ОСОБА_4 доводи Клопотання підтримав, просив Клопотання задовольнити із викладених у ньому підстав.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 та його захисники - адвокати ОСОБА_6 , ОСОБА_7 заперечували щодо задоволення Клопотання з огляду на таке:

1) підозра є необґрунтованою, оскільки з огляду на відсутність безоплатності та безповоротного повернення майна, наявність оплатних господарських операцій, у діях ОСОБА_5 відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Разом з тим, доказами, долученими стороною обвинувачення до Клопотання, не підтверджується наявність у діях ОСОБА_5 суб`єктивної сторони інкримінованого злочину, а саме прямого умислу на заволодіння грошовими коштами та заподіяння шкоди державному підприємству. За твердженням сторони захисту, ОСОБА_5 діяв у межах наданих йому службових повноважень, в умовах воєнного стану, гострого дефіциту часу та відсутності альтернативних постачальників, що об`єктивно впливало на порядок та строки укладення відповідних договорів. Що стосується висновку експерта від 27.11.2024, то ним формально визначено ринкову вартість предмета договорів, оскільки методологія дослідження та вихідні дані, використані експертом, не відповідають реальним умовам ринку та фактичним обставинам справи. Експертне дослідження ґрунтується на порівнянні реальних договорів, укладених у період воєнного стану, за умов дефіциту та обмежених строків постачання, та договорів з абстрактними та гіпотетичними цінами, які могли існувати виключно за інших економічних та виробничих умов. За таких обставин зазначений висновок не може свідчити про завищення ціни та не підтверджує заподіяння шкоди державі. Водночас відсутня й об`єктивна сторона інкримінованого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 , обіймаючи посаду комерційного директора, не здійснював та не міг здійснювати проведення тендерної процедури, перевірку альтернативних постачальників, аналіз ринку чи оцінку цінових пропозицій. Його роль обмежувалася виконанням функцій уповноваженої посадової особи з підписання договору після завершення та затвердження відповідної процедури тендерним комітетом, який ніс повну відповідальність за дотримання процедури закупівлі та обґрунтованість визначення ціни;

2)стороною обвинувачення не доведено наявність ризиків, зазначених у Клопотанні. Ризик переховуватися від органів досудового розслідування/суду відсутній з огляду на: (1) похилий вік ОСОБА_5 (78 років), (2) наявність у підозрюваного та його дружини, 1947 року народження, ряду тяжких захворювань, (3) той факт, що ОСОБА_5 не має досвіду виїзду за кордон, а також (4) майновий стан, який не дозволяє забезпечити переховування від органів слідства чи суду. Щодо, зазначеного у Клопотанні, ризику незаконного впливу на свідків сторона захисту вказує, що стороною обвинувачення не наведено жодних конкретних відомостей щодо здійснення ОСОБА_5 такого тиску. Посилання детектива на наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, є надуманими та не підтверджуються жодними матеріалами Клопотання;

3) зазначений у Клопотанні розмір застави є непомірним для ОСОБА_5 , враховуючи таке (1) останнім вже внесено застави у двох інших кримінальних провадженнях; (2) ОСОБА_5 поніс значні витрати на дороговартісне лікування, а також він утримує свою дружину, яка має потребує постійної медичної допомоги; (3) підозрюваний не має у власності нерухомості, транспортних засобів чи будь-яких активів;

4) при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має бути враховано наявність у ОСОБА_5 міцних соціальних зв`язків (одружений),тривале та безперервне проживання за однією й тією ж адресою, відсутність фактів виїзду за межі України, будь-якого нерухомого майна чи сталих зв`язків за кордоном, а також позитивну характеристику підозрюваного. Письмові заперечення з додатками долучені до матеріалів Клопотання (Вх. 58519/25 від 15.09.2025).

Слідчий суддя, дослідивши Клопотання, додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторін Кримінального провадження, дійшов до таких висновків.

Слідчим суддею встановлено, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування, а прокурорами САП - процесуальне керівництво у Кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1-2 статті 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З огляду на зазначені положення закону слідчий суддя під час вирішення питання чи є законні підстави для застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний встановити: 1) кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, та чи є підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення обґрунтованою; 2) чи наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, які були заявлені стороною обвинувачення; 3) чи є інші більш м`які запобіжні заходи, які зможуть запобігти вказаним ризикам; 4) який розмір застави, у випадку її призначення як альтернативного запобіжного заходу, буде обґрунтованим.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі ті, які передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.

10.12.2025 детективом НАБУ ОСОБА_8 за погодженням прокурора САП ОСОБА_4 у межах Кримінального провадження складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України (далі - Повідомлення про підозру), яке того ж дня вручено останньому (Т. 5 а. 242-256).

Згідно викладених у Повідомленні про підозру обставин, у квітні 2022 року (точні дата, час і місце невстановлені), з метою реалізації заздалегідь розробленого плану та з огляду на тривале особисте знайомство та відносини підпорядкування, генеральний директор Державного підприємства «ІНФОРМАЦІЯ_10» (далі - ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11») ОСОБА_9 залучив до злочинної діяльності ОСОБА_5 , який обіймав посаду директора комерційного та мав повноваження укладати договори за діяльністю із ІНФОРМАЦІЯ_12, а також формувати цінову політику при укладанні вищезазначених договорів як самостійно, так і через безпосередньо підпорядкований йому виробничо-комерційний відділ та його посадових осіб. Крім того, з огляду на тривале особисте знайомство ОСОБА_9 залучив до злочинної діяльності ОСОБА_10 , який був директором та одноосібним кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13». При цьому, ОСОБА_9 одноосібно визначив, що саме ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13», кероване ОСОБА_10 , буде залучено до реалізації плану заволодіння грошовими коштами як постачальник ІНФОРМАЦІЯ_14 за завищеними цінами.

Таким чином, у квітні 2022 року (точні дата, час і місце невстановлені, але не раніше 08.04.2022) ОСОБА_9 , ОСОБА_5 і ОСОБА_10 домовились про спільне вчинення кримінальних правопорушень, об`єднаних єдиним планом, спрямованих на заволодіння грошовими коштами ДП ІНФОРМАЦІЯ_11» шляхом закупівлі ІНФОРМАЦІЯ_14 за завищеними цінами з подальшим вчиненням фінансових операцій з таким майном.

У квітні 2022 року (точні дата, час і місце невстановлені), з огляду на можливість укладення з ІНФОРМАЦІЯ_15 (далі - ІНФОРМАЦІЯ_16) державного контракту щодо поставки елементів вибухового динамічного захисту ІНФОРМАЦІЯ_47 «Контакт», проведення організаційних та підготовчих дій, спрямованих на заволодіння грошовими коштами ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» (підшукання співучасників, доведення плану, розподіл ролей), ОСОБА_9 зв`язався з директором ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» ОСОБА_10 та повідомив його про необхідність оформити договір поставки для державного підприємства ІНФОРМАЦІЯ_14, на що ОСОБА_10 погодився.

У той же період ОСОБА_9 одноособово визначив ціну закупівлі вказаного товару у ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» (а саме: ІНФОРМАЦІЯ_17».

Також, ОСОБА_9 надав ОСОБА_10 та невстановленим особам орієнтовні технічні умови на ІНФОРМАЦІЯ_18, що згідно з умовами договору підлягали поставці.

У подальшому, у квітні 2022 року (точні дата, час і місце невстановлені) ОСОБА_10 та невстановлені особи, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, на виконання вказівки ОСОБА_9 , склали і надіслали до ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» комерційну пропозицію про можливість поставки ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» ІНФОРМАЦІЯ_19), вказавши неправдиву інформацію про те, що ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» є виробником ІНФОРМАЦІЯ_14.

У подальшому, ОСОБА_9 погодив зазначену комерційну пропозицію та передав її до виконання ОСОБА_11 , котрий склав проєкт договору поставки № НОМЕР_9 між ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» (в особі директора комерційного ОСОБА_5 ) та ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» (в особі директора ОСОБА_10 ). Того ж дня, директор комерційний ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» ОСОБА_5 підписав договір поставки з ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» № НОМЕР_9 і додатки до нього - специфікацію № 1 та графік поставки.

Не пізніше 15.04.2022 ОСОБА_9 , діючи від імені ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11», підписав з ІНФОРМАЦІЯ_16 державний контракт на поставку (закупівлю) товарів ІНФОРМАЦІЯ_20.

У подальшому, ОСОБА_9 листом від 20.04.2022 № 20/427-555 ініціював здійснення попередньої оплати за державним контрактом № НОМЕР_10 та в подальшому ІНФОРМАЦІЯ_16 переказало ІНФОРМАЦІЯ_21 на поточний банківський рахунок ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11».

Того ж дня, директор ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» ОСОБА_10 , діючи на виконання розробленого ОСОБА_9 плану заволодіння чужим майном, підписав і надіслав до ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» рахунок-фактуру № СФ-0000009 щодо здійснення передплати за договором поставки від ІНФОРМАЦІЯ_22.

Після того, у квітні 2022 року (точні дата, час і місце невстановлені, але у період з 20.04.2022 по 22.04.2022) ОСОБА_9 , діючи на виконання заздалегідь розробленого плану, з метою заволодіння грошовими коштами державного підприємства, погодив оплату на користь ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» за рахунком-фактурою № СФ-0000009, шляхом підписання документа у графі «До сплати», який після цього передано посадовим особам фінансового відділу державного підприємства для виконання та підготовки платіжних доручень.

У період з 22.04.2022 по 16.05.2022 ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11», на підставі платіжних доручень №№ 26743, 26776, 27164 переказало з рахунку № НОМЕР_2 в АТ «Укрексімбанк» грошові кошти в розмірі відповідно 5 100 000 грн, 4 200 000 грн, 20 898 000 грн (загалом на суму 30 198 000 грн) на рахунок ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» № НОМЕР_3 в АТ «ПУМБ» (далі - рахунок ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13»).

Продовжуючи злочинні дії, 23.05.2022 і 26.08.2022 директор ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» ОСОБА_10 , склав, підписав і надіслав до ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» рахунки-фактури №№ СФ-0000018, СФ-0000022 щодо здійснення оплати за договором поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9 у розмірі відповідно 75 495 000 грн (з ПДВ) і 60 396 000 грн (з ПДВ).

Упродовж травня-жовтня 2022 року (точні дата, час і місце невстановлені) ОСОБА_9 , діючи на виконання заздалегідь розробленого плану, з метою заволодіння грошовими коштами державного підприємства, погодив оплату на користь ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» за рахунками-фактурами №№ СФ-0000018, СФ-0000022 шляхом підписання документів у графі «До сплати», які після цього передано посадовим особам фінансового відділу державного підприємства для виконання та підготовки платіжних доручень.

У той же період часу, ОСОБА_10 , діючи узгоджено з ОСОБА_9 щодо реалізації плану заволодіння коштами ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» усвідомлюючи, що вартість ІНФОРМАЦІЯ_14 визначена в договорі поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9 є в декілька разів завищеною залучив до виготовлення та поставки ІНФОРМАЦІЯ_14 сторонніх суб`єктів господарювання.

За таких же обставин, ОСОБА_10 підшукав і забезпечив придбання ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13», ІНФОРМАЦІЯ_23 у НВФ «ІНФОРМАЦІЯ_24» ТОВ за ціною ІНФОРМАЦІЯ_25, тобто за значно нижчою ціною, аніж визначено умовами договору поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9.

Залишок необхідних ІНФОРМАЦІЯ_14, а саме ІНФОРМАЦІЯ_26, для ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» були виготовлені іншими суб`єктами господарювання. Ціна виготовлення одиниці комплекту ІНФОРМАЦІЯ_18 залученими ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» суб`єктами господарювання була значно нижчою, ніж визначена умовами договору поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9.

При цьому, з метою приховування злочинної діяльності та створення видимості законних дій ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13», на виконання наперед узгодженого з ОСОБА_9 плану заволодіння коштами ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» ОСОБА_10 із залученням інших невстановлених осіб відобразив удавані господарські операції щодо придбання предмета поставки (ІНФОРМАЦІЯ_14) у суб`єктів господарювання з ознаками фіктивності (ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_27.» та ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_28»).

Після вчинення вказаних дій, у період з 09.05.2022 по 26.10.2022, ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13», на виконання вимог договору від 14.04.2022 № НОМЕР_9, поставило ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» ІНФОРМАЦІЯ_29), про що ОСОБА_10 склав, підписав і видав відповідні видаткові накладні.

У період з 20.07.2022 по 09.09.2022 ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11», на виконання умов договору поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9, згідно з рахунком-фактурою від 23.05.2022 № СФ-0000018, на підставі видаткових накладних ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» та платіжних доручень від 20.07.2022 № 22903, від 25.07.2022 № 22904, від 28.07.2022 № 22908, від 05.08.2022 № 22914, від 15.08.2022 № 22920, від 23.08.2022 № 22931, від 01.09.2022 № 22936, від 09.09.2022 № 22947 переказало з рахунків № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 в АТ «Укрексімбанк» грошові кошти в розмірі відповідно 9 059 400 грн (7 разів) і 12 079 200 грн (загалом на суму 75 495 000 грн) на рахунок ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13».

Крім того, за аналогічних обставин, у період з 04.10.2022 по 10.11.2022, ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11», на підставі платіжних доручень від 04.10.2022 № 22954, від 10.11.2022 № 22969, переказало з рахунку № НОМЕР_4 в АТ «Укрексімбанк» грошові кошти в розмірі відповідно 14 268 555 грн і 45 674 475 грн (загалом на суму 59 943 030 грн) на рахунок ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13».

Загалом, ОСОБА_9 , будучи службовою особою, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та невстановленими особами. з корисливих мотивів, зловживаючи службовим становищем, у період з 22.04.2022 по 10.11.2022, забезпечив переказ ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» грошових коштів на суму ІНФОРМАЦІЯ_30 ІНФОРМАЦІЯ_14 у рамках виконання договору поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9.

При цьому, реальна ринкова ціна поставлених ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» кришок складала ІНФОРМАЦІЯ_31)

Внаслідок таких дій щодо придбання ІНФОРМАЦІЯ_14 за завідомо завищеними цінами, ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та невстановлені особи, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, у період з 22.04.2022 по 10.11.2022, в умовах воєнного стану, заволоділи грошовими коштами на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_32 що зайво сплачені ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» для ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» у рамках виконання договору поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9, що в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину та згідно з п. 4 примітки до ст. 185 КК України є особливо великим розміром.

Відтак, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, тобто у тому, що будучи службовою особою ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11», діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_9 , який був службовою особою ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» та ОСОБА_10 , який був службовою особою ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13», а також з іншими невстановленими особами, у період з 22.04.2022 по 10.11.2022, в умовах воєнного стану, заволодів чужим майном в особливо великих розмірах шляхом зловживання службовим становищем під час закупівлі товару за завідомо завищеними цінами у межах виконання договору поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9, що призвело до зайвою сплати державним підприємством грошових коштів в особливо великих розмірах на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_33

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_12 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є ОСОБА_13 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

Згідно з доводами, викладеними у Клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, тими, які досліджені слідчим суддею, а саме:

- комерційною пропозицією ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» від 11.04.2022, якою запропоновано ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» виробити ІНФОРМАЦІЯ_36 за ціною ІНФОРМАЦІЯ_34 відповідно за підписом ОСОБА_10 та з візою ОСОБА_9 (Т. 3 а. 14);

- договором поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9 між ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» та ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13», який підписано директором комерційним ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , за яким ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» зобов`язано поставити продукцію - ІНФОРМАЦІЯ_35 (без ПДВ) відповідно, а державне підприємство - їх оплатити (Т. 3 а. 15-22);

- рахунками-фактурами ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13», оплата яких погоджена особисто ОСОБА_9 щодо сплати коштів ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» за ІНФОРМАЦІЯ_36 (Т. 3 а. 23-25);

- видатковими накладними ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» щодо поставки ІНФОРМАЦІЯ_37 для ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» за завищеними цінами за підписом ОСОБА_10 (Т. 2 а. 26-48);

- платіжними дорученнями ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» щодо сплати грошових коштів ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» для поставки ІНФОРМАЦІЯ_37 для ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» за завищеними цінами (Т. 3 а. 49-61);

- первинними документами щодо взаємовідносин ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» з підприємством з ознаками фіктивності - ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_28» щодо документального підтвердження поставки ІНФОРМАЦІЯ_37 без їх реальної поставки (Т. 3 а. 62-117);

- первинними документами щодо взаємовідносин ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» з підприємством з ознаками фіктивності - ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_27.» щодо документального підтвердження поставки ІНФОРМАЦІЯ_37 без їх реальної поставки (Т. 3 а. 118-154);

- первинними документами щодо взаємовідносин ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» з реальним виробником - НВФ «ІНФОРМАЦІЯ_24» ТОВ щодо поставки ІНФОРМАЦІЯ_37 за ціною ІНФОРМАЦІЯ_38

- протоколом огляду від 25.07.2024, об`єктом чого були (1) технічні умови на деталі виробу «ІНФОРМАЦІЯ_39, від НВФ «ІНФОРМАЦІЯ_24» ТОВ. Під час вказаного огляду за участю спеціаліста встановлено тотожність ІНФОРМАЦІЯ_37, які закуповувалися ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» у ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13», та які закуповувалися ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» у НВФ «ІНФОРМАЦІЯ_24» ТОВ (Т. 4 а. 1-28);

-висновком експерта Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 27.11.2024 № 230/6, яким визначено ринкову вартість товару на умовах поставки, передбачених договором від 14.04.2022 № НОМЕР_9 між ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» та ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» станом на 14.04.2022 у розмірі: ІНФОРМАЦІЯ_40

-відповіддю на запит НВФ «ІНФОРМАЦІЯ_24» ТОВ від 30.05.2025 № 27 щодо вартості та можливості поставки ІНФОРМАЦІЯ_41 до кінця 2022 року (Т. 3 а. 46-47);

- протоколом огляду від 28.04.2025 матеріалів Кримінального провадження, проведених за участі спеціалістів Державної аудиторської служби України, за результатами якого встановлено: (1) ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» у квітні 2022 року не проводило роботу з пошуку підприємств, які могли виготовити ІНФОРМАЦІЯ_36 для елементів динамічного захисту (Т. 4 а. 85); (2) ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» не здійснювало діяльність з виробництва будь-яких ІНФОРМАЦІЯ_42, нанесення покриття, не виробляло їх та документально оформило їх придбання у підприємств з ознаками фіктивності - ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_27.», ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_28» (Т. 4 а. 89), а також частково фактично придбало у НВФ «ІНФОРМАЦІЯ_24» ТОВ за ціною ІНФОРМАЦІЯ_43, хоча декларувало їх самостійне виробництво (Т. 4 а. 94); (3) з урахуванням висновку судової товарознавчої експертизи ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» зайво оплатило ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» грошові кошти на суму ІНФОРМАЦІЯ_44

- висновком експертів Науково-дослідного центру судової експертизи у сфері інформаційних технологій та інтелектуальної власності за результатами проведення судової комісійної економічної експертизи від 21.05.2025 № 236/1/25, яким документально підтверджено (1) факт сплати ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» ІНФОРМАЦІЯ_45 для ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» за договором поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9; (2) зайву сплату ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» коштів на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_46 для ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» під час виконання договору поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9 з урахуванням ринкової вартості ІНФОРМАЦІЯ_37 (Т. 4 а. 106-123).

- протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді зняття інформації з електронних комунікаційних мереж відносно ОСОБА_5 від 30.03.2023, згідно з яким у розмові 06.03.2023 з абонентом НОМЕР_6 ( ОСОБА_14 ) ОСОБА_5 ствердно відповідає, що він підписував договір в 2022 році на поставку кришок і кюветів, повідомляє співрозмовнику, що відносно нього в тому числі відкрили кримінальне провадження, а також, що він не збирається нікого покривати та нічого приховувати і готовий піти на угоду зі слідством. Зазначає, що якщо це піде до першої особи (прим. мається на увазі ОСОБА_9 ), той може відхреститися від нього і тому ОСОБА_5 в будь-якому випадку піде на угоду зі слідством.

ОСОБА_5 (по тексту протоколу - ОБ): «еще одно уголовное дело замондулили», « а я договор подписывал…Там, 500 тысяч, 500 миллионов разница в этих самых, ты понимаешь?», «…я буду идти на сделку со следствием», «…все, я не собираюсь никого покрывать, никого скрывать. И то, что знаю, то я и скажу», «…т.е., четко инкриминируют о том, что мы купили по завышенной цене там определенный товар. А море, этих самых, производителей, ну, не море, а несколько производителей у которых были на тот момент дешевле», «…на первое лицо, он может сказать «…». Понимаешь? Вот, поэтому я,…, в любом случае иду на сделку…», «…я подписывал договор, но есть люди, которые этим и занимались. Т.е., они прорабатывали рынок, они то-то, они то-то. Т.е., самый исполнитель, который. Их тут целое кодло» (Т. 4 а. 129-130);

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - спостереження за особою (із застосуванням технічних засобів фіксації) від 08.10.2024, відповідно до якого зафіксовано зустріч 04.09.2024 ОСОБА_5 та ОСОБА_11 після проведення допитів вказаних осіб у межах Кримінального провадження як свідків (Т. 4 а. 137-141);

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіоконтролю особи стосовно ОСОБА_5 від 08.10.2024, згідно з яким ОСОБА_11 в ході зустрічі повідомляє ОСОБА_5 обставини його допиту як свідка у Кримінальному провадженні та вказує, що якщо запропонують піти на угоду зі слідством, то він піде. Також ОСОБА_5 розуміє, що на нього можуть «давити» через його сина ОСОБА_15 , який працевлаштований на ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» і як тільки він почне всіх «зливати», то його сина звільнять (Т. 4 а. 153). Під час розмови ОСОБА_11 повідомляє ОСОБА_5 , що ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» не виробники ІНФОРМАЦІЯ_14, хоча виписували формуляри на вказані вироби. Також ОСОБА_5 запитує ОСОБА_11 чи сказав він на допиті, що без команди ОСОБА_16 нічого, ніхто не робив. ОСОБА_11 відповідає, що сказав на допиті, що від трьох тисяч гривень усі перекази лише за підписом ОСОБА_17 4 а. 154-155). ОСОБА_5 повідомляє, що він дійсно не міг на допиті говорити, тому що адвокат усе доповість ОСОБА_29 та настануть несприятливі наслідки, коли він дізнається (Т. 4 а. 161). ОСОБА_5 констатує результати зустрічі: «…Значит, еще раз подведем итоги. Говорим так, как было, ничего не придумыівая, так?», а ОСОБА_11 відповідає: «Только так» (Т. 4 а. 162). ОСОБА_5 повідомив, що ОСОБА_16 усе прорахував, розуміючи, що люди більш-менш порядні (Т. 4 а. 162). Також зі змісту вказаного протоколу вбачається, що ОСОБА_11 розповів, звідки з`явилось ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» та . повідомив, що у ОСОБА_18 вже були кресленики на ІНФОРМАЦІЯ_18 і що він нічого йому не відправляв (Т. 4 а. 166);

- протоколами допиту свідків. Зокрема, згідно протоколу допиту від 20.07.2024 свідка ОСОБА_11 , який у 2022 році перебував на посаді начальника виробничо-комерційного відділу - головного диспетчера ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11». ОСОБА_11 повідомив, що генеральний директор ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» ОСОБА_9 особисто надав йому «команду» підготувати договір з ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» за ціною, зазначеною в їх комерційній пропозиції. Жодного моніторингу інших постачальників не здійснювалось і це було недоцільно, бо була «команда» ОСОБА_9 укласти договір з ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» (Т. 4 а. 172). Свідок ОСОБА_19 - заступник директора технічного ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» пояснив, що він, як член тендерного комітету, голосував за рішення щодо укладення договору з ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» у квітні 2022 року, до тендерного комітету подавалась комерційна пропозиція підприємства, на якій була віза ОСОБА_9 , інших, альтернативних пропозицій на розгляд тендерного комітету представлено не було, він, як голова тендерного комітету, не володів інформацією щодо інших виробників та не мав повноважень здійснювати пошук альтернативних підприємств (протокол допиту від 28.05.2025, Т. 4). Аналогічні обставини підтверджені і показаннями свідка ОСОБА_20 (протокол допиту від 28.05.2025, Т. 4). Відповідно до протоколу допиту свідка від 05.06.2024, ОСОБА_21 , який згідно податкових накладних був директором та засновником ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_28», повідомив, що він зареєстрував вказане товариство, але фактично жодною фінансово-господарською діяльністю не займався, на вказаному ТОВ заробітної плати не отримував. Також останньому не відомо, що таке ІНФОРМАЦІЯ_18 для виробів ІНФОРМАЦІЯ_47. Під час пред`явлення первинних документів по взаємовідносинам з ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» вказав, що він їх не підписував. Разом з тим, ОСОБА_22 - директор ПП «ІНФОРМАЦІЯ_48» надав показання такого змісту, що підприємство мало багаторічний досвід металообробки, мало досвід виготовлення ІНФОРМАЦІЯ_37, з ІІ кварталу 2022 року могло виготовити для ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» ІНФОРМАЦІЯ_36, у квітні 2022 року не було складнощів з поставками витратних матеріалів для ІНФОРМАЦІЯ_37, у тому числі листового металу (протокол допиту свідка від 07.06.2025). Згідно протоколу допиту свідка від 26.05.2025, у ТОВ НВФ «ІНФОРМАЦІЯ_24» були договірні відносини у 2022 році з ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» щодо виготовлення ІНФОРМАЦІЯ_37, ескізи, технічні умови були надані ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13», вартість ІНФОРМАЦІЯ_49 без ПДВ, ІНФОРМАЦІЯ_50 без ПДВ, товариство могло та має можливості виготовляти ІНФОРМАЦІЯ_36 станом на 2022 рік і станом на теперішній час. Разом з тим, директор ТОВ «НВП «ІНФОРМАЦІЯ_51» ОСОБА_23 надав показання з приводу того, що вказане товариство має та мало станом на квітень 2022 року достатні виробничі потужності та кадрове забезпечення і могло б з легкістю поставити на ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» ІНФОРМАЦІЯ_18 на таких самих умовах як з ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» значно дешевше. Також свідок повідомив, що проблем з необхідними комплектуючими для виконання відповідного договору у квітні 2022 року не було (протокол допиту свідка від 06.05.2025);

- статутами ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11», ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13», контрактом ОСОБА_9 , відомостями про роботу ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , якими підтверджується наявність у вказаних осіб організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, в тому числі, стосовно майна державного підприємства (Т. 2 а. 11-109);

- документами ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» щодо працевлаштування директора ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» ОСОБА_10 на посаду в державному підприємстві впродовж 2022 року (Т. 2 а. 163-170);

- протоколом огляду речей документів (зовнішнього накопичувача WD p/n: WDBUZG0010BBK-EA, s/n: WXK2A927DTHK, інв. № /8) від 07.10.2025 за результатами якого вбачається: (1) до квітня 2022 року реквізити ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» систематично використовувались для імітації конкуренції в закупівлях, які проводились на ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11». Службові особи ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» діяли узгоджено з іншими суб`єктами господарювання з метою створення антиконкурентного середовища та надання переваг наперед визначеному переможцю (Т. 5 а. 132); (2) до квітня 2022 року попри офіційне відхилення пропозицій ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» тендерним комітетом ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» ОСОБА_10 продовжував брати участь у робочих нарадах при генеральному директорові ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» ОСОБА_9 як представник підрядника (Т. 5 а. 135); (3) узгодженість позицій ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» та ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» під час підготовки відповіді на запит контролюючого органу, що адресований ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» щодо взаємовідносин з ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» (Т. 5 а. 139); (4) наявність стійкого зв`язку ОСОБА_10 з генеральним директором ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» ОСОБА_9 задовго до квітня 2022 року (Т. 5 а. 140); (5) ціна поставки ІНФОРМАЦІЯ_36 не формувалась ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» самостійно, а була узгоджена заздалегідь у неформальний спосіб (Т. 5 а. 153); (6) ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» не здійснювало самостійне виготовлення ІНФОРМАЦІЯ_14, а залучало сторонні організації. При цьому з метою приховування придбання послуг зі штампування ІНФОРМАЦІЯ_14 при формуванні рахунку на оплатну умисно зазначалась інша номенклатура придбаної послуги (товару), про що свідчить лист з темою: Счет за штамповку ІНФОРМАЦІЯ_52 направлений з електронної скриньки ОСОБА_24 ІНФОРМАЦІЯ_5 на електронні скриньки ОСОБА_25 ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_26 , ІНФОРМАЦІЯ_7 з наступним тілом листа «В счете указаны уголки и пластины. Но по факту - это cчет за штамповку ІНФОРМАЦІЯ_52» та вкладеним файлом формату «xls» з назвою БМС счет № 55 при відкритті якого відображається рахунок від постачальника ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_53» для ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_54» з номенклатурою товару куток ІНФОРМАЦІЯ_55 без ПДВ, пластина ІНФОРМАЦІЯ_56 без ПДВ. Зазначений платіж з номенклатурою уголок, пластина назвою конрагента ІНФОРМАЦІЯ_53 відображений в таблиці ««Платежи 22г» вкладки «ІНФОРМАЦІЯ_57» від 16.06.2022 поруч з об`єктом «ІНФОРМАЦІЯ_58»;

- протоколом огляду від 27.06.2025 матеріалів Кримінального провадження, інформаційних ресурсів ДПС України, відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, інформації з аналітичної онлайн-системи «Youcontrol», проведених за участі спеціаліста - працівника Департаменту запобігання фінансовим операціям, пов`язаним з легалізацією доходів одержаних злочинним шляхом ДПС за результатами якого встановлено наступне: (1) не підтверджено реальність здійснення господарських операцій між ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» з ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_28» та ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_27.»; (2) встановлено сумнівні операції зі сплати коштів ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» на рахунки ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_28» та ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_27.» в загальній сумі ІНФОРМАЦІЯ_59, з яких грошові кошти на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_32 що були отримані злочинним шляхом внаслідок закупівлі ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» ІНФОРМАЦІЯ_14 у ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» за завідомо завищеними цінами у рамках виконання договору поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9 (Т. 3 а. 193-310);

-висновком експерта Державного науково-дослідного експертно криміналістичного центру МВС України за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи від 17.07.2025 № СЕ-19-25/25952-ПЧ, згідно якого ОСОБА_5 підписував договір поставки від 14.04.2022 № НОМЕР_9 (Т. 5 а. 237);

- іншими матеріалами Клопотання.

Водночас, при розгляді слідчим суддею Клопотання, стороною захисту не надано жодних доказів які б беззаперечно підтверджували відсутність у діях ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

За такого, враховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 своїми діями, про які йдеться у Повідомленні про підозру, вчинив інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у Кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Досудове розслідування у Кримінальному провадженні триває.

Так, зазначена у Повідомленні про підозру правова кваліфікація дій ОСОБА_5 не є остаточною. Зокрема, положення статті 279 КПК України передбачають можливість зміни повідомлення про підозру.

Крім того, КПК України також містить положення про зміну обвинувачення в суді, висунення додаткового обвинувачення, відмову від підтримання державного обвинувачення (ч. 2 ст. 337, ст. 338-340 КПК України), а також передбачає право суду вийти за межі зазначеного в обвинувальному акті висунутого обвинувачення в частині зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, якщо це покращує становище особи, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження (ч. 3 ст. 337 КПК України). У свою чергу, якщо під час розгляду обвинувального акта суд не зможе дійти висновку про те, що викладені в ньому відомості (в тому числі фактичні обставини кримінального правопорушення) не узгоджуються з наданими доказами або суперечать правилам кримінально-правової кваліфікації, він ухвалює виправдовуваний вирок.

Крім того, наявність у сторони захисту сумнівів щодо висновку проведеної у Кримінальному провадженні судової товарознавчої експертизи, якою визначено ринкову вартість товару на умовах поставки, передбачених договором від 14.04.2022 № НОМЕР_9, не вказує на помилковість наданого висновку, а є підставою для призначення повторної або додаткової експертизи, у тому числі під час судового розгляду за клопотанням сторони захисту (ч. 1 ст. 332 КПК України).

За такого, доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри, про яку повідомлено ОСОБА_5 , відхиляються, оскільки обґрунтованість такої підозри підтверджується наявними в матеріалах Клопотання доказами, які об`єктивно пов`язують ОСОБА_5 , із кримінальним правопорушенням, яке йому інкримінується, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити таке кримінальне правопорушення за викладених у Повідомленні про підозру обставин, що є достатнім для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Наявність ризиків, та їх обґрунтованість.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у Клопотанні детективом заявлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3-4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

(1)Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (кримінальне правопорушення , передбачене ч. 5 ст. 191 КК України, є особливо тяжким злочином, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі з конфіскацією майна). Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищує ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

При цьому, слідчий суддя при встановленні даного ризику враховує існування інших факторів, які можуть свідчити про наявність у підозрюваного можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Так, про відсутність перешкод для підозрюваного покинути територію України свідчить також і те, що ОСОБА_5 має паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , дійсний до 08.04.2029 (Т. 2 а. 112).

Слідчим суддею береться до уваги, що з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який діє і досі, та військовозобов`язаним чоловікам (віком від 18 до 60 років) заборонено покидати територію України.

Згідно матеріалів Клопотання (Т. 2 а. 112), ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 . Тобто, на день розгляду Клопотання йому виповнилося повних 78 років.

Таким чином, ОСОБА_5 не має обмежень щодо виїзду за межі території України навіть в умовах воєнного стану.

Разом з тим, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду стосується не ухилення підозрюваного виключно за кордоном, а розповсюджується й на переховування в межах України, з огляду на що здача ОСОБА_5 паспорта громадянина України для виїзду за кордон на зберігання до відповідного органу ДМС, про що зазначала сторона захисту, не виключає такого ризику та не позбавляє ОСОБА_5 можливості повторного його отримання з метою виїзду за межі території України.

Крім того, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 є засудженим у межах кримінального провадження № 0000675 від 11.10.2017, у якому вирок Вищого антикорупційного суду набрав законної сили, а також є обвинуваченим у кримінальному провадженні № 0000006 від 11.01.2016, судовий розгляд якого здійснюється Вищим антикорупційним судом. Сукупність зазначених обставин об`єктивно може спонукати підозрюваного до переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та відбування покарання.

При цьому слідчий суддя у сукупності з встановленими обставинами також враховує, що підозрюваний має на території України постійне місце проживання, на його утриманні перебуває дружина 1947 року народження, яка, як і сам підозрюваний, має ряд тяжких захворювань, а також те, що ОСОБА_5 позитивно характеризується за останнім місцем роботи, де він пропрацював понад 20 років, однак вказане не нівелює зазначений ризик та не зменшує його до малоймовірності.

Наведені вище обставини в сукупності дають підстави дійти до висновку щодо існування ризику можливого вчинення ОСОБА_5 дій, направлених на переховування від органу досудового розслідування та суду як на території України, так і за кордоном.

(2)Щодо ризику незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

В свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

Так, відповідно до п. 16 ч. 1 ст. 7 КПК України, безпосередність дослідження показань є загальною засадою кримінального провадження та повинна застосовуватися за загальним правилом, можливість використання показань, зафіксованих за допомогою технічних засобів відеофіксації, передбачена ч. 11 ст. 615 КПК України, застосовується лише як виключення. При цьому, показання свідків, безпосередньо досліджені в суді, мають пріоритет над показаннями, отриманими у порядку ч. 11 ст. 615 КПК України.

За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Згідно матеріалів Клопотання, ОСОБА_5 понад 20 років (з 2003 по 2025 роки) перебував на посаді директора комерційного ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11».

За такого, достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 має стійкі ділові та дружні зв`язки з працівниками ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11», зокрема посадовими особами виробничо-комерційного відділу, які перебували у його безпосередньому підпорядкуванні, та частина з яких є свідками у даному Кримінальному провадженні. Вказаний характер підпорядкування та тривалі трудові взаємовідносини створюють реальні передумови для можливого незаконного впливу на цих осіб з метою зміни або узгодження їхніх показань.

Крім того, враховуючи, що існує взаємообумовленість дій між підозрюваним та іншими особами, які можуть бути причетні до вчинення вказаного кримінального правопорушення, ОСОБА_5 використовуючи свої зв`язки, авторитет, приязні стосунки з такими особами, інший незаконний вплив (шантаж, підкуп, погрози), безпосередньо або опосередковано через інших осіб може впливати на свідків/інших підозрюваних у Кримінальному провадженні з метою зміни ними своїх показань/відмови від дачі показань задля уникнення/мінімізації можливої кримінальної відповідальності.

(3)Щодо ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В аспекті вказаного ризику слідчий суддя бере до уваги, що після початку досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні 06.10.2022 адвокатом ОСОБА_27 ІНФОРМАЦІЯ_8 надіслано проект відповіді директору ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13» ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_9 на запит контролюючого органу відправником якого зазначений ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» з питань взаємовідносин ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» з ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_13».

Також під час проведення у вказаному кримінальному провадженні обшуків у приміщеннях ДП «ІНФОРМАЦІЯ_11» слідством було виявлено копію запиту детективів Національного антикорупційного бюро України у вказаному кримінальному провадженні, який направлявся ТОВ «НВП «ІНФОРМАЦІЯ_60» з метою отримання від вказаного підприємства комерційної пропозиції для проведення судової товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні. Зазначений запит знаходився у службовому кабінеті підозрюваного ОСОБА_5 (Т. 5 а. 186-194).

Вказані дані можуть свідчити про намагання підозрюваного контролювати та передбачати подальші слідчі кроки детективів, імовірно з метою попередження та приховування доказів.

За такого, слідчий суддя дійшов до висновку про існування заявлених стороною обвинувачення ризиків.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Метою застосування запобіжного заходу відповідно до положень ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із заставою є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, що є особливо тяжким корупційним злочином.

Як вже зазначалось вище, стороною обвинувачення доведено, що повідомлена ОСОБА_5 підозра у вчиненні вказаних злочинів є обґрунтованою, ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, існують, що свідчить про наявність підстав для застосування до підозрюваного в цьому кримінальному проваджені запобіжного заходу.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчим суддею серед іншого, приймається до уваги особиста ситуація підозрюваного (має постійне місце проживання, на його утриманні перебуває дружина 1947 року народження, яка, як і сам підозрюваний, має ряд тяжких захворювань, а також те, що ОСОБА_5 позитивно характеризується за останнім місцем роботи, де він пропрацював понад 20 років), проте, зважаючи, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого корупційного злочину, та роль підозрюваного у вчиненні злочину (виконавець), беручи до уваги встановлені слідчим суддею ризики (у тому числі ризику переховування від органу досудового розслідування та суду з огляду на наявну у підозрюваного можливість виїжджати закордон) застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж застава, у тому числі особистого зобов`язання чи особистої поруки, не здатне забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам.

Обґрунтованість розміру застави.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу (ч. 1 ст. 182 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина 4 статті 182 КПК України).

Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у таких межах - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

При визначені розміру застави необхідно врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий стан підозрюваної; її сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК України; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Згідно протоколу огляду від 01.12.2025 (Т. 5 а. 208-213), за період 1998-2025 роки загальна сума доходів ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_7 , нарахованих податковими агентами (за виключенням утриманого податку) та доходів, задекларованих від підприємницької діяльності складає 10 664 536, 74 грн, зокрема загальна сума доходів, нарахованих податковими агентами (за виключенням утриманого податку) отриманого ОСОБА_5 за період 2024-2024 рр. склала 4 481 621 грн.

Інших доказів щодо наявності у власності ОСОБА_5 або членів його родини рухомого/нерухомого майна, будь-яких інших джерел доходів стороною обвинувачення слідчому судді не надано.

Разом з тим, слідчий суддя враховує що ОСОБА_5 внесено за себе заставу на загальну суму понад 1 млн грн в інших кримінальних провадженнях.

Таким чином, враховуючи характер та обставини кримінального правопорушення, роль підозрюваного у вчиненні злочину (виконавець), його майновий стан, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, розмір завданих державі збитків внаслідок вчинення кримінального правопорушення (102 457 606 грн), слідчий суддя дійшов висновку, що застава застава має бути призначена у сумі 900 000 (дев`ятсот тисяч) грн, що становить близько 270 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, яка не є завідомо непомірною для підозрюваного та буде достатньою для гарантування виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 2 ст. 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.

Таким чином, для запобігання встановленим слідчим суддею ризикам, на підозрюваного ОСОБА_5 слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: (1) прибувати до детектива Національного антикорупційного бюро України, прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, які здійснюють досудове розслідування та процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, слідчого судді, який здійснює судовий контроль у даному провадженні за кожною вимогою; (2) повідомляти детектива Національного антикорупційного бюро України, прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, які здійснюють досудове розслідування та процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні про зміну свого місця проживання (як постійного, так і тимчасового) та місця роботи; (3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 08.04.2019 відділом № 15 у місті Павлограді Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області); (4) не відлучатися із Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; (5) утримуватися від спілкування із іншими підозрюваними та свідками у кримінальному провадженні щодо обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру, а саме: з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; (6) носити електронний засіб контролю.

Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою статті 194 КПК України, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу (ч. 7 ст. 194 КПК України).

При цьому, виходячи з положень ч. 7 ст. 194 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу в частині покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, припиняє свою дію після закінчення строку, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, і обов`язки скасовуються.

Крім того, відповідно до положень статті 203 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завершення чи закінчення досудового розслідування в інших формах, крім закриття кримінального провадження, не є підставою для припинення строку дії ухвали в частині покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Разом з тим, відповідно до висновку, викладеного в ухвалі колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 05.10.2022 (справа № 991/3931/22 провадження № 11-сс/991/299/22), строк застосування запобіжного заходу не може перевищувати строк досудового розслідування.

З огляду на вищевикладене, строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків слід встановити два місяці, тобто до 19 березня 2026 року включно, але в межах строку досудового розслідування.

За такого, Клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 194, 196, 309, 369- 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у сумі 900 000 (дев`ятсот тисяч) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду:

Код

Номер рахунку за стандартом ІВАN НОМЕР_8

Визначений розмір застави підозрюваний, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести на відповідний рахунок або забезпечити її внесення заставодавцем та надати оригінал документу, що це підтверджує, з відміткою банку прокурору Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 .

Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Покласти на строк дії ухвали на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1) прибувати до детектива Національного антикорупційного бюро України, прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, які здійснюють досудове розслідування та процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, слідчого судді, який здійснює судовий контроль у даному провадженні за кожною вимогою;

2) повідомляти детектива Національного антикорупційного бюро України, прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, які здійснюють досудове розслідування та процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні про зміну свого місця проживання (як постійного, так і тимчасового) та місця роботи;

3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 08.04.2019 відділом № 15 у місті Павлограді Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області);

4) не відлучатися із Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

5) утримуватися від спілкування із іншими підозрюваними та свідками у кримінальному провадженні щодо обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру, а саме: з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

6) носити електронний засіб контролю.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 .

Строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків - два місяці, до 19 березня 2026 року включно, але в межах строку досудового розслідування.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_28