ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , при розгляді у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Києві клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001148 від 12.12.2024,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 (далі - Клопотання) у кримінальному провадженні № 0001148 від 12.12.2024 (далі - Кримінальне провадження).

Захисником підозрюваного ОСОБА_4 - адвокатом ОСОБА_6 після висловлення позиції по суті поданого прокурором Клопотання, з метою встановлення обставин, які підлягають доказуванню, заявлено ряд клопотань, а саме:

1) про виклик та допит в якості свідків, а саме:

- суддів Господарського суду Рівненської області, а саме: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 (займала вказану посаду з березня 2015 по березень 2016 р.), ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ,

- суддів/працівників Північно-західного апеляційного господарського суду (до ліквідації Рівненського апеляційного господарського суду), а саме: ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 (займав вказану посаду з грудня 2010 по грудень 2018 р.), ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 (помічник судді);

- суддів Касаційного господарського суду у складу Верховного суду, а саме ОСОБА_39 , ОСОБА_40 ,

з метою встановлення відсутності протиправного адміністративного впливу на них під час розгляду справи № 14/312 з боку ОСОБА_4 із використанням авторитету посади Вищого господарського суду України.

- ОСОБА_41 - П`ятого Президента України,

з метою підтвердження/спростування надання ним вказівок ОСОБА_4 , залучення останнього до протиправної діяльності, наявності будь-яких домовленостей з ОСОБА_42 ;

- ОСОБА_43 ,

з метою встановлення повного кола осіб, залучених до ймовірної протиправної діяльності, зокрема необхідно перевірити, чи мав він відношення до розробки та реалізації «злочинної схеми» або залучення до її виконання інших осіб;

- членів експертної комісії, яка склала висновок інженерно-технічної судової експертизи від 20.03.2017 у справі № 14/312, а саме: ОСОБА_44 (голову експертної комісії, ОСОБА_45 , ОСОБА_46 ,

з метою з`ясування фактичних обставин проведення експертизи, а також підтвердження/спростування здійснення на членів експертної комісії будь-якого тиску, пов`язаного з проведенням експертизи;

- ОСОБА_47 , ОСОБА_48 ,

з метою перевірки достовірності їх показань, наданих під час їх допиту в якості свідка стороні обвинувачення, встановлення реального змісту отриманої ними інформації;

2) про витребування:

а) у Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ):

- додатків про протоколу за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії (далі - НСРД) від 11.04.2025, додатків до протоколів за результатами проведення НСРД від 04.04.2025 та 24.04.2025; додатків до протоколів за результатами проведення НСРД від 24.04.2025 та 30.04.2025; додатків до протоколу огляду від 23.05.2022; додатків до протоколу допиту свідка від 04.05.2022; додатків до протоколу огляду від 16.01.2023; додатків до протоколу додаткового огляду від 14.02.2022; додатків до протоколів за результатами проведення НСРД від 16.05.2025; додатків до протоколу за результатами проведення НСРД від 29.04.2025; додатків до протоколу за результатами проведення НСРД від 11.04.2025; додатків до протоколу за результатами проведення НСРД від 31.03.2025;

оскільки вони є невід`ємною частиною такого висновку та підлягають безпосередньому дослідженню у суді;

- ухвали слідчого судді Київського апеляційного суду ОСОБА_49 № 01-45/824/10821/2025 від 15.04.2025 на підставі якої було проведено НСРД та в подальшому складено протокол від 24.04.2025; ухвали слідчого судді Київського апеляційного суду ОСОБА_50 № 01-45/824/8802/2025 від 27.03.2025 на підставі якої було проведено НСРД та в подальшому складено протокол від 11.04.2025; ухвали слідчого судді Київського апеляційного суду ОСОБА_49 № 01-45/824/10823/2025 від 15.04.2025 на підставі якої було проведено НСРД та в подальшому складено протокол від 24.04.2025; ухвали слідчого судді Київського апеляційного суду ОСОБА_49 № 01-45/824/9682/2025 від 03.04.2025 на підставі якої було проведено НСРД та в подальшому складено протокол від 24.04.2025; ухвали слідчого судді Київського апеляційного суду ОСОБА_49 № 01-45/824/2831/2025 від 04.02.2025 на підставі якої було проведено НСРД та в подальшому складено протокол від 04.04.2025; ухвали слідчого судді Київського апеляційного суду ОСОБА_49 № 01-45/824/10820/2025 від 15.04.2025 на підставі якої було проведено НСРД та в подальшому складено протокол від 24.04.2025; ухвали слідчого судді Київського апеляційного суду ОСОБА_51 № 01-45/824/9115/2025 від 01.04.2025 на підставі якої було проведено НСРД та в подальшому складено протокол від 29.04.2025; ухвали слідчого судді Київського апеляційного суду ОСОБА_50 № 01-45/824/7477/2025 від 18.03.2025 на підставі якої було проведено НСРД та в подальшому складено протокол від 11.04.2025; ухвали слідчого судді Київського апеляційного суду ОСОБА_51 № 01-45/824/2481/2025 від 31.01.2025 на підставі якої було проведено НСРД та в подальшому складено протокол від 31.03.2025;

з метою з`ясування законності проведення такої слідчої дії та встановлення допустимості доказів;

- постанови про призначення судової будівельно-технічної експертизи від 07.10.2019; постанови про призначення комісійної судової будівельно-технічної експертизи від 18.02.2020, винесених у кримінальному провадженні № 0000752 від 03.11.2017; постанову про призначення судової психологічної експертизи від 16.06.2022, постанови про призначення портретної експертизи від 05.09.2022, постанови про призначення експертизи звукозапису від 15.08.2022, постанов про призначення експертизи звукозапису від 24.01.2023, постанови про призначення експертизи звукозапису від 18.05.2022, постанови про призначення комплексної психолого-лінгвістичної експертизи від 08.06.2022,винесені у кримінальному провадженні № 0000065 від 04.03.2021; постанови про призначення комплексної судової психолого-лінгвістичної експертизи від 01.05.2025 та постанову про внесення змін від 02.05.2025, винесені у кримінальному провадженні № 000702 від 20.08.2021;

з метою перевірки наявності підстав для проведення вказаних експертиз, за результатами яких складено відповідні висновки, якими сторона обвинувачення обґрунтовує повідомлену ОСОБА_4 підозру;

б) у Офісу Генерального прокурора:

- відомостей, які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про рух кримінальних проваджень № 0000065 від 04.03.2021; № 0000399 від 15.07.2025; № 0000752 від 03.11.2017; № 0001049 від 27.09.2024; № 0000453 від 01.05.2025;№ 0000253 від 06.03.2025; № 0000702 від 20.08.2021; № 0000590 від 16.06.2025,

оскільки вказані відомості дозволять встановити правові підстави для прийняття стороною обвинувачення процесуальних рішень (передачу матеріалів за підслідністю, об`єднання/виділення матеріалів досудового розслідування, зупинення/відновлення досудового розслідування тощо).

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 підтримали заявлені клопотання, просили задовольнити.

У судовому засіданні прокурор САП ОСОБА_3 заперечував щодо задоволення вказаних клопотань. Зазначив, що на даній стадії Кримінального провадження не вбачається підстав для їх задоволення, зокрема при розгляді клопотання про продовження строку дії обов`язків.

Розглянувши заявлені захисником ОСОБА_6 клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Згідно ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

На стадії досудового розслідування кримінального провадження, розгляд клопотання про продовження строку дії обов`язків здійснюється слідчим суддею одноособово.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 3 КПК України, головуючий - суддя, який розглядає справу одноособово.

За ч. 1 ст. 321 КПК України, головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.

Таким чином, з метою виконання завдань кримінального провадження та дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження, задля забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду Клопотання у розумний строк, слідчий суддя самостійно визначає порядок розгляду клопотань сторін, заявлених у судовому засіданні. При цьому, нормами Кримінального процесуального кодексу України встановлено необхідність розгляду таких клопотань з урахуванням думки інших учасників судового провадження щодо заявлених клопотань, однак не покладено на слідчого суддю обов`язку розглядати кожне заявлене клопотання окремо.

Так, захисник заявив ряд клопотань з метою витребування (1) додатків протоколів оглядів, протоколу допиту та протоколів НСРД, оскільки вони є невід`ємною частиною таких протоколів та підлягають безпосередньому дослідженню у суді, (2) документів, які підтверджують законність проведення слідчих дій у Кримінальному провадженні, зокрема (а) ухвал, на підставі яких проводились НСРД, з метою з`ясування законності проведення таких слідчих дій та встановлення допустимості доказів; (б) постанов про призначення експертиз, з метою перевірки наявності підстав для проведення вказаних експертиз, за результатами яких складено відповідні висновки, яким сторона обвинувачення обґрунтовує повідомлену ОСОБА_4 підозру; (3) відомостей з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо руху певних кримінальних проваджень, з метою перевірки наявності/відсутності правових підстав для прийняття стороною обвинувачення процесуальних рішень (передачу матеріалів за підслідністю, об`єднання/виділення матеріалів досудового розслідування, зупинення/відновлення досудового розслідування тощо).

Згідно ч. 1, ч. 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

За ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно матеріалів Клопотання, у межах Кримінального провадження ОСОБА_4 , в інтересах якого захисником ОСОБА_5 заявлено вищезазначені клопотання, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

За такого, ОСОБА_4 має права та обов`язки, передбачені ст. 42 КПК України, зокрема збирати і подавати слідчому, прокурору, слідчому судді докази (п. 8 ч. 3 ст. 42 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Тобто, дана норма передбачає самостійне витребування сторонами необхідних їм доказів. Кримінальний процесуальний кодекс України не наділяє слідчого суддю на стадії досудового розслідування, на відміну від суду на стадії судового провадження, повноваженнями щодо витребування доказів за клопотанням сторони кримінального провадження.

Разом з тим, положення КПК України надають можливість, у тому числі стороні захисту, збирання доказів під час досудового розслідування шляхом застосування заходів забезпечення кримінального провадження та проведення слідчих (розшукових) дій.

Таким чином, належним способом отримання стороною захисту необхідних їй документів є здійснення тимчасового доступу до таких документів.

Крім того, надання стороною обвинувачення доказів, їх обсяг, належить до дискреційних повноважень слідчого (детектива), прокурора, та в подальшому достатність таких доказів оцінюється слідчим суддею при вирішенні Клопотання по суті.

При цьому, статтею 89 КПК України визначено порядок визнання доказів недопустимими.

Суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. У разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате. Сторони кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право під час судового розгляду подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Процесуальний закон не визначає чіткого переліку підстав для визнання доказу очевидно недопустимим, і клопотання про очевидну недопустимість може бути заявлено з будь-яких підстав порушення порядку отримання доказів, у тому числі у зв`язку з істотним порушенням прав і свобод людини. В свою чергу єдиним критерієм, яким суд повинен керуватися при визнанні чи невизнанні доказу недопустимим на стадії судового розгляду, є критерій очевидності недопустимості, який полягає у відсутності сумніву в тому, що було порушено КПК України, і таке порушення може бути встановлено судом відразу під час огляду доказу та не потребує проведення додаткових дій, зокрема дослідження всіх доказів.

У клопотаннях про витребування захисником висловлено припущення щодо можливої недопустимості доказів (протоколів за результатами проведення оглядів та НСРД), яке не обґрунтоване жодними фактами чи доказами, що в свою чергу не свідчать про їх однозначну очевидну недопустимість, оскільки потребує оцінки у сукупності з іншими доказами та положеннями процесуального закону, які необхідно застосувати, у даному випадку, при розгляді Клопотання слідчим суддею на стадії досудового розслідування, а не судом під час судового розгляду.

Сам по собі протокол слідчої дії без додатків не вказує на недопустимість доказу, а оцінюється слідчим суддею в контексті їх достатності для підтвердження обставин, викладених у Клопотанні.

Що стосується клопотань про допит свідків, то слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Безпосередність дослідження показань, що передбачена ст.ст.23, 95, стосується отримання показань судом, тобто при судовому розгляді (глава 28 КПК України), і не стосується стадії досудового розслідування, оскільки протокол фіксації показів свідків є належним доказом на стадії досудового розслідування. Процесуальні дії під час досудового розслідування фіксуються, в тому числі, в протоколі (п.1 ч.1 ст.103 КПК України), тому протокол який ведеться під час вчинення стороною обвинувачення тієї чи іншої процесуальної дії є належним засобом її фіксації, в тому числі протокол допиту свідка.

Слідчий суддя може допитати свідка (ч. 4 ст. 172 КПК України), у разі необхідності отримання важливих додаткових відомостей, або інших відомостей, які мають суттєве значення, якщо свідок не допитувався під час досудового розслідування. Але протокол допиту, в якому зафіксовані показання свідка, є належним доказом, який передбаченим процесуальним законом на досудовому розслідуванні і не суперечить такій засаді кримінального провадження, як безпосередність отримання показань учасників кримінального провадження, оскільки така безпосередність стосується отримання таких показань судом, тобто в судовому провадженні.

Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя, суд має право заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

У матеріалах Клопотання, наданих прокурором, містяться протоколи допиту таких осіб як свідків - ОСОБА_23 , ОСОБА_22 , ОСОБА_52 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 .

Позиція сторони захисту стосовно необхідності допиту зазначених свідків грунтується на необхідності перевірки показів свідків і можливого повідомлення свідками інших обставин, які мають значення для розгляду цієї справи.

Слідчий суддя вважає, що відсутні підстави для допиту свідків, оскільки відсутні підстави недовіряти показам зазначених свідків, зафіксованих в протоколах їх допиту, а з`ясування у свідків інших обставин, не має суттєвого значення для прийняття рішення в цій справі.

Що стосується інших осіб, яких сторона захисту просить допитати у судовому засіданні, то слідчий суддя зазначає, що відсутні підстави вважати, що їх покази будуть мати значення для вирішення питання про продовження строку дії обов`язків, покладених на ОСОБА_4 .

Крім того, у разі необхідності сторона захисту має право (абз. 2 ч. 3 ст. 93 КПК України) ініціювати питання щодо проведення слідчих (розшукових) дій, зокрема допиту свідків, шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому ст. 220 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що долучені до Клопотання докази не є очевидно не допустимими, не порушують принцип законності, оскільки долучення їх до Клопотання ґрунтується на законі та не порушує права підозрюваного, на ефективний захист, а допит усіх заявлених захисником осіб у судовому засіданні є недоцільним.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотань захисника ОСОБА_5 про витребування та виклик і допит свідків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1