Провадження №: 1-кс/752/197/26
У Х В А Л А

08 січня 2026 року Слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва подане в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001256 від 30.09.2025 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190 КК України, клопотання старшого слідчого в ОСВ відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_8 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

встановив:

до слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого в ОСВ відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_8 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в межах строку досудового розслідування, тобто до 13.02.2026 включно із одночасним визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 1000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Клопотання обґрунтоване наступним.

Слідчим управлінням ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001256 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 30.09.2025 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України.

12.11.2025 у порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_4 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України.

13.11.2025 повідомлено про підозру ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, а саме у закінченому замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайства), вчинене в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України.

Підозра у вчиненні вказаних вище кримінальних правопорушень обґрунтовується доказами, які зібрані в кримінальному провадженні, а саме: Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 10.10.2025; Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 13.10.2025; Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 29.10.2025; Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 12.11.2025; Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 12.11.2025; Протоколом затримання ОСОБА_4 від 12.11.2025 у порядку ст. 208 КПК України; Протоколом обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 від 12.11.2025; іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до дванадцяти років.

13.11.2025 Голосіївським районним судом м. Києва відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 59 діб, а саме до 10.01.2026 включно, із визначенням застави у розмірі 2221 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 6 725 188,00 гривень.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25.12.2025 ухвалу слідчого судді від 13.11.2025 скасовано, застосовано до ОСОБА_4 запобіжий захід у виді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, а саме до 10.01.2026 включно, із визначенням застави у розмірі 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 3028000 грн.

Першим заступником керівника Київської міської прокуратури продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001256 від 30.09.2025, до трьох місяців, тобто до 12.02.2026, включно.

10.01.2026 закінчується строк дії ухвали Голосіївського районного суду

м. Києва від 13.11.2025 щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак завершити досудове розслідування до закінчення даного строку неможливо, оскільки для здійснення повного та всебічного розслідування необхідно провести ряд слідчих (розшукових) дій.

У даному кримінальному провадженні виконано значний обсяг слідчих та інших процесуальних дій, спрямованих на отримання та перевірку отриманих доказів у ньому. Разом з тим, внаслідок складності кримінального провадження неможливо закінчити досудове розслідування у двомісячний строк, оскільки для здійснення повного та всебічного розслідування необхідно: - додатково допитати в якості підозрюваного ОСОБА_4 ; - розсекретити клопотання, ухвали та протоколи про проведення негласних слідчих (розшукових) дій; - зібрати характеризуючі матеріали стосовно підозрюваного ОСОБА_4 ; - у разі необхідності провести інші слідчі (розшукові) дії, які нададуть змогу органу досудового розслідування всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини вчинення кримінального правопорушення, виявити як ті обставини, що додатково доводять винуватість підозрюваного, так і ті, які виправдовують, а також обставини що пом`якшують чи обтяжують її подальше покарання.

Вказані слідчі та процесуальні дії необхідні для з`ясування всіх обставин вчинених кримінального правопорушення, зокрема встановлення, інших осіб, які могли бути причетні до їх вчинення, способу вчинення кримінальних правопорушень, кінцевої кваліфікації дій підозрюваних.

Результати проведення вищевказаних слідчих та процесуальних дій мають важливе значення для проведення якісного досудового розслідування та подальшого судового розгляду, оскільки фактичні дані, які можуть бути отримані, в сукупності з іншими доказами, забезпечать виконання завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України, в тому числі, щодо забезпечення повного судового розгляду.

При цьому, заявлені стороною обвинувачення ризики, передбачені статтею 177 КПК України, при обранні підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу не зменшились і на теперішній час.

Метою продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Ризик, передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України - переховування від органів досудового розслідування та суду, обґрунтовується тим, що 13 листопада 2025 року ОСОБА_4 , повідомлено про те, що він підозрюється у закінченому замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайства), вчинене в умовах воєнного стану та в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України. Санкція кримінального правопорушення за частиною 5 статті 190 Кримінального кодексу України, передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, що відповідно до частини 6 статті 12 Кримінального кодексу України зазначене кримінальне правопорушення відноситься до категорії особливо тяжких злочинів. Крім цього, ОСОБА_4 , має на утриманні троє дітей віком до 18 років, що дає останньому право перетину державного кордону відповідно до п. 3 ч.1 ст. 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", п. 2-6 Правил перетинання державного кордону громадянами України, що затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 року № 57, а тому маючи право перетинати державний кордон під час воєнного стану, розуміючи тяжкість та невідворотність настання подальшого покарання, неможливість ухилитись від кримінальної відповідальності, має всі підстави для ухилення від органів досудового розслідування всіма можливими засобами та способами, в тому числі шляхом переховування від правоохоронних органів та суду.

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Ризик, передбачений пунктом 2 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 матиме доступ до осіб, яким можуть бути відомі обставини вчинення кримінальних правопорушень, речових доказів, які можуть доводити його причетність до вчинення кримінальних правопорушень, що безапеляційно доводять вину підозрюваного, на їх знищення, зміну, спотворення, або переховування будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити ізолювання останнього від спілкування з даними особами.

3) незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Наявний ризик, передбачений пунктом 3 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України - незаконний вплив на свідків в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 в ході виконання слідчих дій отримає ряд копій документів, котрі нададуть останньому можливість безпосередньо, або за участі інших осіб фізично та/або психологічно вплинути на свідків, що призведе до зміни показів вже допитаних осіб та відмови давати покази встановлених в ході досудового слідства очевидців подій злочинів.

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Наявний ризик, передбачений пунктом 4 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 може повідомляти інших осіб, які можуть бути причетними до скоєння ряду вказаних кримінальних правопорушень (а саме невстановлених на цей час в ході досудового розслідування осіб-співучасників), про хід досудового розслідування, результати проведення слідчих (розшукових) дій та допомогти останнім уникнути передбаченої законом відповідальності.

5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявний ризик, передбачений пунктом 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. На даний час підозрюваний ОСОБА_4 може продовжити свою кримінально-протиправну діяльність та вчинити новий умисний злочин, оскільки джерелом доходу останнього був дохід від злочинної діяльності, пов`язаної із заволодінням грошових коштів шляхом обману.

Таким чином, продовження застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою не зможе запобігти вищевказаним ризикам, оскільки лише перебування ОСОБА_4 під вартою зможе забезпечити запобігання можливості ухилення останнього від органів розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також незаконного впливу на свідків, перешкоджати іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, при визначені суми застави відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України, у разі обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, необхідно врахувати, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, вчиненого умисно та з корисливих мотивів, зокрема в умовах воєнного стану та в особливо великих розмірах.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Варто також взяти до уваги розмір замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайства), який становить 160000 доларів США (згідно офіційного курсу Національного банку України становить 6722224 грн.), який є предметом злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , який став основоположним фундаментом для вчинення ним злочинів.

За таких обставин, на думку органу досудового розслідування розмір застави ОСОБА_4 - триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не здатний забезпечити виконання ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покладених на нього обов`язків, а тому необхідно встановити заставу у розмірі, що становить 1000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити його в повному обсязі.

Захисник ОСОБА_6 заперечив щодо заявленого клопотання, просив змінити запобіжний захід. Вказував, що мала місце провокація, агент потерпілий, його постійні дзвінки. Токар пропонував легально оплатити та профінансувати законну громадську діяльність, є свої медіа канали, є громадська спілка, є партія ще не ліквідована на той момент, ОСОБА_11 не приховував проблеми з партією, є незрозуміло в чому обманув Філіпова. Ризики не обґрунтовані. Токар хворіє. З мільйони у сім`ї на заставу не має, тому просять змінити на більш м`який не пов`язаний із триманням під вартою, якщо ні тоді визначити 100 прожиткових мінімумів.

Захисник ОСОБА_5 підтримав позицію колеги, просив відмовити у клопотанні та змінити запобіжний захід.

Підозрюваний зазначив, що він не може просто так перетинати кордон, він в графі тих людей, що СБУ надає дозвіл на його перетин. Проживає за місцем проживання його матері, проживає там 4 роки, матір інвалід, є 4 дітей на його утриманні. Публічний статус не надає йому зникнути та доказувати свою невинуватість, він не може зникнути, щоб не зруйнувати все, що створив до цього роками, втеча для нього це капітуляція на що він не погоджується, він не має потреби і намір впливати на свідків та спотворювати знищувати докази, йому потрібен нормальний процес щоб лікуватися та бачитись з адвокатами. Його здоров`я погіршилось в СІЗО. Вони вели його 2 роки вони знали про моє лікування та стан здоров`я в нього постійний больовий синдром, лікарі в СІЗО не можуть допомогти біль не відступає, він втратив вагу 7 кг,, переповненість камер, антисанітарія, відсутність належного лікування, можливостей там не достатньо, потрібні спеціалісти, обстеження, процедури та хірургічне втручання. Просив суд застосувати домашній арешт з електронним браслетом, він готовий здати всі документи, з`являтися за першим викликом та носити браслет. Сума 3028000 грн. є не реальною для нього, застава має бути адекватною. Щодо фабули підозри про шахрайство, це смішно, виборів немає, дата їх не визначена, це знають всі і агент який був провокатором. Партія Гарант перебувала в юридичному спорі та оскаржувалася в судовому порядку, але він мав намір продовжувати свою діяльність. Взяття під варту це ціль органів слідства, він ніколи не обіцяв мандат депутата, коли той останній раз приходив до нього і питав коли будь вибори, він казав, що не знає. Де тут обман та жертва? Він приніс на зустріч з ним договір цільової фінансової допомоги, цей договір був наданий агенту на зустрічі в автосалоні Лексус, де той сам вказує на нсрд, що він отримував його на вотцап. Той наполягав на зустрічі, він не хотів, хотів зустрітися в банку, щоб вони провели і податки сплатили, але той спеціально зробив так щоб зустрітися в 18.00 год. Версія про обман та шахрайство не можливі, саме ОСОБА_12 шукав контакт із ним, та наполягав на фінансуванні, той не телефонував йому і не приходив до нього через телефон сайта партії Гарант. Їх познайомила людина яка теж підбурювала до цього. Коли підозра штучна то і ризики не переконливі. Підозра не обґрунтована. Просив дати йому можливість чесно захищатися, з СІЗО він це не може. Просив змінити йому запобіжний захід на домашній арешт за адресою батьків, що дасть йому пройти обстеження та лікування та фізично здатним захищатися, він нікуди не дінеться, обіцяє не зникати.

При вирішенні цього клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Положеннями Кримінального процесуального кодексу України визначено, що про обґрунтованість підозри можуть свідчити оформленні належним чином протоколи слідчих (розшукових) дій, долучені до матеріалів кримінального провадження предмети та документи, які є речовими доказами, висновки експертів тощо.

Крім того, слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинні вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину.

Таким чином, слідчий суддя приходить висновку, що зазначені у клопотанні слідчого обставини підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних.

В силу положень ч. 3 ст. 199 КПК України, при вирішенні питання про продовження строку тримання особи під вартою, обов`язковому доведенню у судовому засіданні прокурором підлягає наявність обставини, які виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, а саме: обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, та обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування саме такого запобіжного заходу відносно підозрюваного покладалось запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканості можливо лише в передбачених законом випадків за встановленою процедурою.

Вирішуючи дане клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що встановлені при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 не зменшились, продовжують існувати та у судовому засіданні прокурором доведено наявність обставин, які виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.

Зокрема, ризик, передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України - переховування від органів досудового розслідування та суду. Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 , повідомлено про те, що він підозрюється у закінченому замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайства), вчинене в умовах воєнного стану та в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України. Санкція кримінального правопорушення за частиною 5 статті 190 Кримінального кодексу України, передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, що відповідно до частини 6 статті 12 Кримінального кодексу України зазначене кримінальне правопорушення відноситься до категорії особливо тяжких злочинів. Крім цього, ОСОБА_4 , має на утриманні троє дітей віком до 18 років, що дає останньому право перетину державного кордону, а тому маючи право перетинати державний кордон під час воєнного стану, розуміючи тяжкість та невідворотність настання подальшого покарання, неможливість ухилитись від кримінальної відповідальності, має всі підстави для ухилення від органів досудового розслідування всіма можливими засобами та способами, в тому числі шляхом переховування від правоохоронних органів та суду.

Наявний ризик, передбачений пунктом 2 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 матиме доступ до осіб, яким можуть бути відомі обставини вчинення кримінальних правопорушень, речових доказів, які можуть доводити його причетність до вчинення кримінальних правопорушень, що доводять вину підозрюваного, на їх знищення, зміну, спотворення, або переховування будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Крім того, перебуваючи на волі ОСОБА_4 маючи безпосередній доступ до печаток, бланків, штампів ліквідованої політичної партії матиме реальну можливість спотворити чи підробити будь-який доказ, що посвідчуватиме обставини чи створюватиме штучні факти його невинуватості та спотворюватиме обставини, які встановлюються у кримінальному провадженні.

Наявний ризик, передбачений пунктом 3 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України - незаконно впливати на потерпілого та свідків, в даному кримінальному провадженні. Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 в ході виконання слідчих дій отримає ряд копій документів, котрі нададуть останньому можливість безпосередньо, або за участі інших осіб фізично та/або психологічно вплинути на свідків, що призведе до зміни показів вже допитаних осіб та відмови давати покази встановлених в ході досудового слідства очевидців подій злочинів.

Наявний ризик, передбачений пунктом 4 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 може повідомляти інших осіб, які можуть бути причетними до скоєння кримінального правопорушення, які на даний час невстановлені, про хід досудового розслідування, результати проведення слідчих (розшукових) дій та допомогти останнім уникнути відповідальності.

Наявний ризик, передбачений пунктом 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Даний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може продовжити свою кримінально-протиправну діяльність та вчинити новий умисний злочин, оскільки офіційного джерела доходу останній не має.

Все вищезазначене вказує на те, що перебуваючи на волі ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого та свідків, у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Таким чином, під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 слідчим суддею враховуються дані, що характеризують особу підозрюваного, а саме вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця проживання, стан здоров`я, що на думку слідчого судді, не може свідчити на користь зменшення заявлених ризиків та недопущення інших способів неналежної процесуальної поведінки підозрюваного. У судовому засіданні не було встановлено обставин, які б свідчили, що підозрюваний ОСОБА_4 за станом здоров`я не може утримуватися в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Оцінюючи в сукупності вищевказані обставини, які передбачають застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких можливе продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя пройшов до висновку про те, що в судовому засіданні прокурором доведено, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились та виправдовують подальше утримання підозрюваного під вартою, а також, те, що з урахуванням виняткової складності кримінального провадження та великим обсягом процесуальних, слідчих дій, завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді неможливо, у зв`язку із цим клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Разом з тим, вважає за можливе у відповідності до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, визначити розмір застави з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до п.3 ч.5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах: від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя вважає, що розмір застави слід визначити у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підстав для визначення застави у більшому розмірі слідчий суддя не вбачає, оскільки фактично кримінальним правопорушенням шкода не завдана, особа підозрюється у закінченому замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на підозрюваного ОСОБА_4 передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків для забезпечення процесуальних вимог слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

клопотання - задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто до 13.02.2026 включно.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу, що становить 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 998400 (дев`ятсот дев`яносто вісім тисяч чотириста) грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UА1012089, призначення платежу - застава за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ухвали суду від 08.01.2026 у справі № 752/27127/25, провадження № 1-кс/752/197/26)

Підозрюваний або заставодавець мають у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання і перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати за викликом до прокурора, слідчого та суду на їх першу вимогу, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;

- не відлучатися за межі міста Києва та Київської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідного територіального підрозділу ДМС паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України та в?їзд в Україну.

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 10 ст. 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1