УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2026 року с-ще Близнюки

Близнюківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою за кримінальним провадженням відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 135, ч. 3 ст. 286-1 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ухвали Київського районного суду міста Харкова від 16.12.2025 року, ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Харківській слідчий ізолятор» строком на 36 днів без визначення розміру застави. Строк дії ухвали в частині тримання під вартою встановлено до 20.01.2026 включно.

Від прокурора надійшло клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Клопотання прокурора обґрунтовано тим, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати: переховування від органів досудового розслідування, суду; незаконний вплив на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення. Таким чином є необхідність у продовженні строку дії відповідного запобіжного заходу.

Обвинувачений та його захисник не заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Оцінивши доводи сторін щодо клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Оскільки строк тримання під вартою обвинуваченого спливає 20.01.2026 року, однак судове слідство по кримінальному провадженню не завершено та не прийнято остаточного рішення, враховуючи те, що не відпали ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи особу обвинуваченого, суд приходить до висновку про доцільність продовження тримання під вартою обвинуваченого на строк 60 днів.

Зазначені висновки суду ґрунтуються на тому, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 135, ч. 3 ст. 286-1 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України є нетяжким та тяжким злочинами, при цьому за тяжкий злочин передбачено покарання у виді позбавлення волі від 5 до 10 років.

Ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

В межах розгляду даного клопотання, надаючи оцінку можливості обвинуваченому переховуватися від суду, існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому тяжкого злочину, може вдатися до відповідних дій, враховуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 135 КК України.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. На даний час свідки за цим кримінальним провадженням ще не допитані.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони обвинуваченого на свідків.

При оцінці наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, суд враховує відсутність судимостей у обвинуваченого, наявність постійного місця проживання, те, що він одружений, є військовослужбовцем, має на утриманні 2 неповнолітніх дітей.

Отже, ОСОБА_5 , враховуючи мотиви наведені в ухвалі Київського районного суду м. Харкова від 16.12. 2025 року, перебуваючи на свободі, може, незаконно впливати на свідків, оскільки вони не допитані судом, переховуватись від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про збереження ризиків передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Згідно п.4ч.2ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Таким чином, клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

У зв`язку з викладеним, керуючись ч.4 ст.183 КПК України, суд не визначає обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, який спричинив загибель людини, та особи обвинуваченого.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 315, 369, 372 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 на шістдесят днів, тобто до 15 березня 2026 року включно.

Відлік строку продовження дії запобіжного заходу ОСОБА_5 рахувати з 15 січня 2026 року.

Тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 здійснювати у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор».

Встановити строк дії ухвали до 15 березня 2026 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення. Для обвинуваченого строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Суддя ОСОБА_1