УХВАЛА

30 жовтня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , дослідивши клопотання слідчого слідчого управління ГУНП у місті Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001262, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.10.2025,

установив:

24.10.2025 за допомогою поштового зв`язку слідчий слідчого управління ГУНП у місті Києві ОСОБА_2 звернувся із клопотанням (вхід. № 112223), погодженим прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001262, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.10.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 156, ч. 4 ст. 153 КК України.

Згідно протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 29.10.2025 клопотання розподілено на слідчого суддю ОСОБА_1 30.10.2025 клопотання разом з додатками передано слідчому судді з відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних справ Шевченківського районного суду міста Києва.

Дослідивши клопотання й додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити про таке.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Також, згідно ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Окрім іншого, відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як вбачається з матеріалів клопотання, майно, на яке виникла необхідність накласти арешт, виявлене та вилучене слідчими під час двох окремих слідчих дій, в різний час доби.

Таким чином, після системного аналізу Розділу 17 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що слідчому слід звертатися до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , група приміщень № 32 (приміщення з № 1 по № 14, площею 167 кв.м., 1-й поверх), та з клопотанням про арешт майна, вилученого під час обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , в окремому порядку.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи, що подане слідчим клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, таке клопотання підлягає поверненню слідчому для доопрацювання.

Керуючись статтями 2, 7, 26, 171, 172, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого слідчого управління ГУНП у місті Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001262, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.10.2025 - повернути особі, яка його подала.

Встановити строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, тривалістю 72 години, який обліковується з моменту отримання цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_4