Провадження № 1-кс/646/43/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2026 року м. Харків

Слідчий суддя Основ`янського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу адвоката ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 07.10.2025,

в с т а н о в и в:

На підставі ухвали Харківського апеляційного суду від 11.11.2025 року до Основ`янського районного суду міста Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 07.10.2025.

В обґрунтування скарги зазначає, що у провадженні Основ`янського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа №646/1519/25 за позовом АТ «Харківобленерго» до ОСОБА_4 про стягнення суми нарахувань. Під час ознайомлення з матеріалами цієї справи позивач виявила, що серед документів, наданих позивачем до суду, міститься копія Додатку №1 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №632081 від 29.09.2020 року «Заява-приєднання», у якій міститься підроблений підпис, виконаний невстановленою особою від імені ОСОБА_4 без її відома та згоди. У зв`язку з цим 07.10.2025 року ОСОБА_4 було подано через e-mail до Основ`янського районного управління поліції заяву про вчинення кримінального правопорушення, у якій повідомлено про підроблення її підпису та використання підробленого документа у судовому процесі. 20.10.2025 року було повторно подано аналогічну заяву безпосередньо до канцеляпії Основ`янського ВП. Станом на 22.10.2025 року жодної відповіді про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) чи повідомлення про початок досудового розслідування вона не отримала.

13.01.2026 року через підсистему «Електронний суд» від начальника відділу поліції №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_5 надійшла відповідь, в якій зазначив, що згідно наявних облікових даних інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» відділу поліції № 1 Харківського РУП № l ГУНП в Харківській області зареєстровані заяви ЄО № 19489 від 08.10.2025 та ЄО 20116 від 21.10.2025 за зверненням ОСОБА_4 , які надійшли поштою, за вхідними Н-8489/ез від 08.10.2025 та Н-9074 від 20.10.2025. Факти, викладені в заяві були об?єктивно та всебічно перевірені. Підстав для внесення даних, які містяться у цій заяві до Єдиного реєстру досудових розслідувань не виявлено. Матеріали розглянуто згідно закону України «Про звернення громадян».

15.01.2026 на адресу суду надійшли додаткові пояснення від заявника, в яких зазначив, що 13.01.2026 року до канцелярії суду подані матеріали так званої «перевірки», в яких зазначено, що звернення розглянуто в порядку Закону України «Про звернення громадян», ознак кримінального правопорушення не встановлено, а оцінка доказів належить до компетенції суду у цивільній справі. З такими висновками поліції заявник категорично не погоджується. Заява ОСОБА_4 стосувалася підроблення підпису, використання підробленого документа у суді, що прямо вказує на ознаки кримінальних правопорушень (зокрема, ст.358 КК України). Такі повідомлення не можуть розглядатися в порядку Закону Про звернення громадян, оскільки це спеціальні процесуальні правовідносини, які виключно регулюються КПК України. Застосування поліцією Закону «Про звернення громадян» у даному випадку є способом обходу обов`язку реєстрації кримінального провадження. У матеріалах перевірки зазначено, що питання відповідності доказів підлягає оцінці судом у межах цивільної справи. Проте заявник звертався до поліції не щодо цивільного спору, а щодо факту підроблення документа та факту використання підробленого документа. Це є предметом кримінального, а не цивільного судочинства. У зв`язку з цим матеріали «перевірки» не можуть вважатися законною підставою для відмови у внесенні відомостей до ЄРДР та не спростовують доводів скарги.

ОСОБА_4 та її представник у судове засідання не прибули, надали до суду заяву про розгляд справи без їх участі.

Уповноважена особа відділу поліції №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області також у судове засідання не з`явилася.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Встановлено, що 20.10.2025 ОСОБА_4 подала особисто заяву про вчинення кримінального правопорушення до ВП №1 ХРУП № 1, яка була отримана 20.10.2025 року, про що свідчить штамп.

Заяву зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) за ЄО № 20116 від 21.10.2025 року, що підтверджується відповіддю ВП №1 ХРУП № 1.

ВП №1 ХРУП № 1 надано відповідь ОСОБА_6 про те, що заяви щодо можливих протиправних дій з боку посадових осіб АТ «Харківобленерго» з приводу надання у судове засідання Основ?янського районного суду м. Харкова документу з ознаками підробки, були реєстровані відділом поліції № 1 Харківського РУП № 1 Головного управління національної поліції в Харківській області (ЖО № 19489 від 08.10.2025 р. та ЄО № 20116 від 21.10.2025 р). Під час перевірки обставини викладені у заявах були всебічно вивчені та перевірені. Ознак вчиненого кримінального правопорушення не встановлено. Разом із цим роз?яснюємо, що прийняте за результатами розгляду Вашого звернення рішення, може бути оскаржене Вами у порядку та термін, визначені ст. 5 (Розгляд скарг громадян), ст. 17 (Термін подання скарги) Закону України «Про звернення громадян».

На момент розгляду скарги ані заявнику, ані слідчому судді доказів того, що відомості із заяви про вчинення кримінального правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудовий розслідувань не надано.

В той же час, завданням слідчого судді відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, ч. 5 ст. 21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою.

Відповідні до висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 у справі №818/15/18 (провадження № 11-1466апп18), які беруться слідчим суддею до уваги в силу вимог ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», відповідно до якої висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права, слідчий суддя має з`ясувати обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, перш ніж дійти висновку про наявність бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР необхідно встановити, що подана заява дійсно є заявою про вчинення кримінального правопорушення та містить відповідні відомості.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України передбаченого, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться, зокрема відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Статтею 11 КК України встановлено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Згідно з п. 1 глави 1 розділу IІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, до Реєстру вносяться відомості про: дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до п. 2 глави 3 розділу ІІ цього Положення, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року, у п. 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Крім того, у своїй постанові від 16 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК України визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Відповідно до висновку, зробленому у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, аналіз положень ст. 214 КПК України, ст. ст. 2, 11 КК України дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Дослідивши зміст долученої до скарги заяви про вчинення, на думку ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбачених ст.358, 366, 190 КК України, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав стверджувати, що заява від 07.10.2025 р. (повторно подана також 20.10.2025 р.) містить відомості, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, а відображає лише думку та твердження заявника про вчинення кримінальних правопорушень.

З огляду на викладене, слідчий суддя, розглядаючи скаргу в межах заявлених вимог, вважає, що правові підстави до задоволення скарги адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ВП №1 ХРУП № 1, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за заявою від 07.10.2025 р. (повторно поданою 20.10.2025 року) - відсутні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 11 КК України, ст.ст. 60, 214, 303, 306-307, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 07.10.2025 р. (повторно поданою 20.10.2025 р.) - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1