Справа № 450/5834/25 Провадження № 1-кс/450/853/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про обрання запобіжного заходу

08 грудня 2025 року слідчий суддя Пустомитівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2

за участю слідчого СВ ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити клопотання заступника начальника слідчого відділення відділу поліції № 3 Львівського районного управління № 2 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_7 погоджене прокурором Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 296 КК України в кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000902 від 05.12.2025 року,

в с т а н о в и в :

суб`єкт звернення просить суд застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з поміщенням до ДУ «Львівська установа виконання покарань №19» УДПтСУ у Львівській області, терміном на 60 днів, без визначення розміру застави

Прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили суд його задоволити з наведених у письмовому клопотанні підстав.

Підозрюваний ОСОБА_5 вказане клопотання заперечив у повному обсязі.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_6 стосовно вказаного клопотання заперечив, просила обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту або тримання під вартою із визначеним розміром застави у вигляді 20 прожиткових мінімумів.

Заслухавши думку учасників провадження щодо клопотання слідчого, проаналізувавши матеріали клопотання, встановлено такі обставини, що мають значення для правильного вирішення клопотання слідчого.

ОСОБА_5 , 05 грудня 2025 приблизно о 16 годині 30 хвилин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у громадському місці, поблизу народного дому «Глинна», що по вул. Глинська 42 у м. Пустомити Львівського району Львівської області, маючи умисел на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, ігноруючи існуючі в суспільстві елементарні правила поведінки та моралі, вчинив хуліганські дії, які за своїм змістом відзначалися особливою зухвалістю.

Так, ОСОБА_5 , 05 грудня 2025 приблизно о 16 годині 30 хвилин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у громадському місці, поблизу народного дому «Глинна», що по вул. Глинська 42 у м. Пустомити, Львівського району Львівської області, умисно, безпричинно, виражаючи явну неповагу до суспільства, виявляючи зневагу до елементарних правил поведінки у громадських місцях, загальноприйнятих норм моралі та добропристойності, умисно порушуючи правила дорожнього руху перешкоджаючи проїзд транспортним засобам як пішохід проходячи по проїзджій частині, умисно перегородив рух стоячи на проїжджій частині дороги автопоїзду у складі сідлового тягача марки «Volvo» з державним номерним знаком НОМЕР_1 з напівпричіпом під керуванням ОСОБА_8 , що призвело до його зупинки.

В подальшому ОСОБА_5 прагнучи показати свою зневагу до існуючих норм та правил поведінки у суспільстві, самоутвердитись за рахунок приниження інших осіб, протиставляючи себе іншим громадянам, суспільству та державі, ігноруючи прохання ОСОБА_8 припинити протиправні дії, почав висловлюватися нецензурною лайкою та маючи умисел на спричинення тілесних ушкоджень, використовуючи свою фізичну перевагу, неочіковано для потерпілого умисно тримаючи у правій руці ніж наніс два удари в область тіла, чим спричинив ОСОБА_8 тілесні ушкодження у виді наскрізної колото-різаної рани нижньої третини правого плеча по внутрішній поверхні та різану рану нижньої третини лівої гомілки по зовнішній поверхні.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у хуліганстві, тобто грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, вчиненому із застосуванням іншого предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

За вказаним фактом слідчим відділенням відділу поліції № 3 Львівського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000902 від 05.12.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

05.12.2025 о 19:10 год. в межах вказаного кримінального провадження ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за вчинення злочину передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

06.12.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

У відповідності до ч. 4 ст. 12 КК України злочин, передбачений ч. 4 ст. 296 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до тяжких злочинів.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події від 05.12.2025 проведеного у м. Пустомити по вул. Глинська Львівського району Львівської області, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 , консультаційним висновком спеціаліста від 05.12.2025 виданим лікарем ОСОБА_12 , вилученими речовими доказами у кримінальних провадженнях та іншими матеріалами зібраними під час досудового розслідування у їх сукупності.

Встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Пустомити Львівської області, українець, громадянин України, одружений, тимчасово не працюючий, маючий на утриманні малолітнього сина 2018 року народження, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Положеннями ч. 1 та ч. 3 ст. 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

При розгляді цього клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд вважає, що слідчий та прокурор довели обґрунтованість підозри висунутої обвинуваченому.

У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно положень ст. 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Відповідно до листа Верховного Суду «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» від 03.03.2022 року № 1/0/2-22 суди, здійснюючи правосуддя в умовах воєнного стану, мають зважати на те, що згідно зі ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи й установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України й законами України, а також на те, що відповідно до ст. 26 цього Закону скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Відповідно до пункту 7 вищевказаного листа Верховного Суду від 03.03.2022 року, ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду.

Відповідно до пункту 9 вищевказаного листа Верховного Суду від 03.03.2022 року вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів, і не здійснювати надмірного витребування матеріалів у сторін кримінального провадження.

При обранні запобіжного заходу обвинуваченому суд погоджується із доводами слідчого та прокурора про те, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Також, обґрунтованими є доводи слідчого та прокурора про те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому він підозрюється.

Окрім цього, тяжкість інкримінованого правопорушення та усвідомлення можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі вже самі по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного ОСОБА_5 до втечі.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Метою запобіжного заходу у виді тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством. Тримання під вартою не повинно бути продовжене лише через очікуване покарання у вигляді позбавлення волі (Leteliier v.France (Летельєр проти Франції), §51; LA, v.France (LA. проти Франції), §104; Prencipe v.Monaco (Прансип проти Монако), §79; Tiron v.Romania (Тирон проти Румунії), §§41-42).

Ризик того, що обвинувачений буде перешкоджати належному відправленню судочинства, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (Becciev v.Moldova (Бекчієв проти Молдови), §59).

Ризик тиску на свідків може бути визнано на початкових стадіях процесу (Jarzynski v.Poland (Яжинський проти Польщі) §43).

Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).

Судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у справі "Летельє проти Франції" (Letellie v France, рішення від 26 червня 1991 р.), "особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які роблять виправданим попереднє затримання, принаймні, протягом певного часу.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеної, зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Суд враховує і тяжкість покарання за вчинений злочин, яке можливе у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років позбавлення волі. Тому, підозрюваний може вжити заходів з метою переховування від органів досудового розслідування та суду.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що ОСОБА_5 обгрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, який відноситься до тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від трьох до семи років, може полишити місце свого постійного проживання та виїхати з території України, де буде переховуватись від органів досудового розслідування та може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та може вчинити інші злочини, що свідчить про неможливість запобігання ризикам, шляхом застосування більш м`якого виду запобіжного заходу, приходжу до висновку, що підозрюваному ОСОБА_5 , слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, а саме до 02 лютого 2026 року, включно, оскільки, інший, менш суворий запобіжний захід не усуне ризиків, передбачених ст. 177 КПК України з визначенням розміру застави, який відповідає вимогам п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 обставини його вчинення, зважаючи на дані про особу підозрюваного, його майновий стан, а також на ризики переховуватися від суду, імовірність вчинення інших кримінальних правопорушень, суд вважає за необхідне відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КК України визначити розмір застави у межах 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 90 840 гривень, оскільки такий розмір застави зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Встановлені судом обставини виключають можливість уникнення ризиків, передбачений ст. 177 КПК України шляхом застосування більш м`якого виду запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

клопотання клопотання заступника начальника слідчого відділення відділу поліції № 3 Львівського районного управління № 2 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_7 погоджене прокурором Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , - задоволити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів, - з 05.12.2025 року до 02.02.2026 року включно з визначенням застави у розмірі 30 (тридцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90 840, 00 грн. (дев`яносто тисяч вісімсот сорок гривень).

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець (фізична або юридична особа) мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок суду в розмірі, визначеному в ухвалі суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися з Львівської області без дозволу слідчого, прокурора чи суду в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- повідомляти про зміну свого місця проживання слідчого, прокурора чи суд в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- заборонити спілкування із свідками, потерпілими у даному кримінальному провадженні;

- здати, за наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала про обрання запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку її дії.

Копію ухвали вручити прокурору, слідчому, підозрюваному, захиснику та скерувати начальнику ДУ «Львівська установа виконання покарань № 19».

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 09.12.2025 року.

Слідчий суддяОСОБА_1