ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1403/25 Доповідач ОСОБА_1
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2025 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

підозрюваного - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 та прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29 жовтня 2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_8 у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0000871 від 03.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29 жовтня 2025 року клопотання слідчого задоволено, застосовано до ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» у межах строку досудового розслідування до 26 грудня 2025 року включно, визначено суму застави у розмірі 302.800 (триста дві тисячі вісімсот) грн., при внесенні якої підозрюваний підлягає звільненню з-під варти з покладенням на нього строком на два місяці наступних обов`язків: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом; не відлучатись з місця постійного проходження військової служби, без дозволу безпосереднього командира, слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проходження військової служби; здати на зберігання до ГУ ДМС України в Харківській області документи на ім`я громадянина України ОСОБА_8 , що дають право на виїзд та в`їзд до України; утриматись від спілкування зі свідками ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , підозрюваним ОСОБА_11 . Цією ж ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_7 , поданої в порядку статті 206 КПК України на незаконне затримання ОСОБА_8 слідчим СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_12 .

Не погодившись з зазначеною ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваного та прокурор у кримінальному провадженні подали апеляційні скарги.

До початку апеляційного розгляду підозрюваний та його захисник відмовилися від поданої ними апеляційної скарги.

Прокурор у своїй апеляційній скарзі просить ухвалу слідчого судді змінити в частині визначеного розміру застави та визначити заставу у розмірі 495 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 498 860 гривень. Прокурор посилається на тяжкість вчиненого злочину у сфері службової діяльності, суму неправомірної вигоди, наявність припущень про вчинення аналогічних злочинів систематично, а також виплату військовослужбовцям додаткової винагороди у розмірі 30000 гривень щомісячно, а тим, які беруть участь у бойових діях чи перебувають у відповідних районах, розмір додаткової винагороди збільшується до 100000 гривень.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги прокурора, думку прокурора, який підтримав подану ним апеляційну скаргу, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку. Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Як вбачається із матеріалів судового провадження, слідчим СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000871 від 03.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України.

28.10.2025 об 11.41 годині ОСОБА_8 затримано у порядку статті 208 КПК України та 29.10.2025 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України.

Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, слідчий суддя, оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження наявності обґрунтованої підозри, достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням застави. Однак, суд апеляційної інстанції не погоджується із розміром альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, визначеного слідчим суддею, який з урахуванням обставин інкримінованого ОСОБА_8 злочину є недостатнім для належного забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. У зв`язку із наведеним, доводи прокурора щодо необхідності збільшення підозрюваному ОСОБА_8 розміру застави, є слушними, а тому ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу, відповідно до вимог пункту 2 частини 3 статті 407 КПК України підлягає скасуванню, з постановленням нової ухвали. Враховуючи, що окрім питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, слідчим суддею розглянуто скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 , подану ним в порядку статті 206 КПК України, ухвалу слідчого судді в цій частині слід залишити без змін.

Суд апеляційної інстанції, надаючи оцінку апеляційним доводам прокурора, бере до уваги, що надані органом досудового розслідування матеріали свідчать про наявність обгрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому злочину, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України, що підтверджується повідомленням про вчинення кримінального правопорушення; протоколами допитів свідків; протоколами НСРД; протоколами огляду предмету; протоколами обшуку від за місцем фактичного мешкання ОСОБА_8 28.10.2025; протоколом огляду місця події; протоколами огляду, копіювання та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів-грошових купюр; протоколом про результати контролю за вчиненням злочину; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з урахуванням обставин, викладених у повідомленні про підозру, об`єктивно свідчать про наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, що є підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, впливати на учасників у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, апеляційний суд враховує зміст повідомленої підозри, обставини, що встановлені на даний час органом досудового розслідування про причетність до інкримінованого злочину іншої особи, наявність безпосередніх свідків, зміст проведених слідством НСРД, що об`єктивно вказує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Наведене, на переконання суду апеляційної інстанції, на початковому етапі досудового розслідування перешкоджає застосуванню до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу, який не буде достатнім для виконання завдань кримінального провадження.

Посилання захисника на дані, що характеризують особу підозрюваного, його військове звання, кількість нагород за військову службу, на підтвердження чого суду апеляційної інстанції надані фотознімки цих нагород, наявність у ОСОБА_8 постійного місця проживання, не спростовують встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, враховуючи, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів». У зв`язку із наведеним, підстав для застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою з визначенням застави, судом апеляційної інстанції не встановлено.

Вирішуючи питання щодо розміру застави як альтернативного запобіжного заходу, суд апеляційної інстанції враховує конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення, його тяжкість, яке за своєю правовою кваліфікацією згідно статті 12 КК України є тяжким злочином, дані про особу підозрюваного, який на час вчинення інкримінованого йому злочину обіймав посаду командира НОМЕР_1 окремого батальйону охорони та обслуговування (військова частина НОМЕР_2 ), є підполковником, та вважає необхідним визначити підозрюваному ОСОБА_8 заставу у розмірі, що перевищує розмір, визначений пунктом 2 частини 5 статті 182 КПК України.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Частиною 5 статті 182 КПК України визначено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно. Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Одночасно розмір застави має достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. З урахуванням обставин інкримінованого ОСОБА_8 злочину та займаної ним посади на час вчинення інкримінованого злочину, для забезпечення досягнення мети запобіжного заходу, заставу необхідно визначити у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908400 гривень. На переконання суду апеляційної інстанції, саме такий розмір застави зможе запобігти ризикам, передбаченим частиною 1 статті 177 КПК України та гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_8 звільнений з-під варти, у зв`язку із внесенням застави, визначеної слідчим суддею, різниця між раніше внесеною сумою застави та розміром застави, визначеним судом апеляційної інстанції, підлягає внесенню до 08.12.2025 включно. Колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги прокурора в частині необхідності збільшення визначеного слідчим суддею розміру застави до 425 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 498 860 гривень, оскільки такий розмір застави є явно непомірним у даному випадку, у зв`язку із чим апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 задовольнити частково. Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29 жовтня 2025 року про застосування запобіжного заходу - скасувати і постановити нову ухвалу.

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково. Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» у межах строку досудового розслідування до 26 грудня 2025 року включно.

Визначити заставу у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) гривень, надавши ОСОБА_8 строк до 08.12.2025 включно для внесення різниці між раніше внесеною сумою застави, яка підлягає внесенню в розмірі 605600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень, на депозитний рахунок Харківського апеляційного суду:

Отримувач коштів: Харківський апеляційний суд

Банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ

Код банку отримувача (МФО): 820172

Рахунок отримувача: UA0085314

Код ЄДРПОУ суду: 42261368.

У разі внесення суми застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом;

-не відлучатись з місця постійного проходження військової служби, без дозволу безпосереднього командира, слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проходження військової служби;

-здати на зберігання до ГУ ДМС України в Харківській області документи на ім`я громадянина України ОСОБА_8 , що дають право на виїзд та в`їзд до України;

-утриматись від спілкування зі свідками ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , підозрюваним ОСОБА_11 .

Відповідно до вимог статті 182 КПК України, роз`яснити підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі не виконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави.

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

В решті ухвалу слідчого судді - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: