25 липня 2025 року Єдиний унікальний № 501/3202/25 Провадження № 1-кс/501/688/25
УХВАЛА

Іменем України

22 липня 2025 року м. Чорноморськ

Чорноморський міський суд Одеської області

у складі: слідчого судді - ОСОБА_1 , секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

номер справи 501/3202/25 номер провадження 1-кс/501/688/25

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чорноморську Одеської області клопотання слідчого СВ ВП № 1 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Чорноморської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні № 0000655 від 20 липня 2025 року за підозрою:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Іллічівськ Одеської області, громадянина України, одруженого, який має середню освіту, офіційно не працевлаштованого, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого: 19 грудня 2018 року Іллічівським міським судом Одеської області за ч. 2, ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України до 3-х років позбавлення волі,

участь у справі приймали:

прокурор ОСОБА_4 ,

слідча - ОСОБА_3 ,

захисник - ОСОБА_6 ,

підозрюваний ОСОБА_5 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад обставин клопотання.

22 липня 2025 року до слідчого судді Чорноморського міського суду Одеської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 1 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Чорноморської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні № 0000655 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20 липня 2025 року за підозрою ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначає ,що в провадженні СВ ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000655 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20 липня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.4 ст. 185 Кримінального кодексу України .

Досудовим розслідуванням встановлено 20 липня 2025 року близько 06 год. 00 хв. ОСОБА_5 реалізуючи свій умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, повторно, в умовах воєнного стану, що введений в Україні у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, період якого в подальшому продовжений згідно зі змінами відповідних нормативних актів та який діє по теперішній час, перебував за адресою: АДРЕСА_3 .

З метою таємного викрадення чужого майна, заздалегідь підготувавши для вчинення кримінального правопорушення знаряддя у вигляді викрутки, керуючись корисливим мотивом, реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на таємне викрадення чужого майна, впевнившись, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає і вони носять таємний характер, піднявшись на другий поверх будинку, за допомогою водостічної труби, перебуваючи біля вікна приміщення квартири АДРЕСА_4 у вказаному будинку, використовуючи зазделегіть підготовлену викрутку, відтиснув вікно та проник до приміщення квартири.

Далі, ОСОБА_5 , впевнившись, що за ним ніхто не спостерігає та його злочинні дії залишаться непомітними, перебуваючи у приміщенні квартири намагався таємно викрасти: пляшку соняшникової рафінованої олії «Олейна», об`ємом 1,8 л, вартістю 183 гривні 62 копійки, ополіскувач «Savex soft Gardenia frais», об`ємом 1,5 л, вартістю 111 гривень 90 копійок, коньяк вірменський «Мане 8 років витримки 40%» у коробці,вартістю 450 гривень 50 копійок, 4 пляшки віскі «MacArthurs» кожна об`ємом 1 л вартістю 429 гривень кожна, загальною сумою 1716 гривень, одна банка консерви « Riga Gold», яловичина тушкована, об`ємом 525 г, вартістю 159 гривень, 7 консерв рибних стерилізованих «Сардина в рослинній олії» об`ємом 125 г, вартістю 24 гривні 44 копійки кожна, загальною сумою 171 гривня 08 копійок, 2 консерви рибні «Салака копчена в олії» об`ємом 240 г, вартістю 39 гривень 20 копійок кожна,загальною сумою 78 гривень 40 копійок, консерва «Яловичина тушкована», вагою 525 г, вартістю 125 гривень, 3 консерви «Atlantijas lasis» об`ємом 240 г, вартістю кожна 120 гривень, загальною сумою 360 гривень, консерва ТМ «Своя Лінія» «Яловичина у власному соку», вагою 325 г,вартістю 78 гривень 20 копійок, олія соняшникова рафінована «Стожар», об`ємом 1,6 л, вартістю 135 гривень, ополіскувач «Lenor» об`ємом 700 мл, вартістю 109 гривень, годинник «Beverly hills polo club», годинник «Rado», годинник «Rado jubilee», годинник чоловічий « Girard-Perregaux», годинник «Rado diastar», годинник «Сalvin klein jeans», годинник «TF», годинник «Luminor gmt», годинник «longines», годинник «Emporio Armani», мобільний телефон марки «Lenovo» IMEI61065 IMEI633062,мобільний телефон «Nokia» IMEI356324/05/ НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , парфуми «Chanel bleu», об`ємом 100 мл, вартістю 3500 гривень, Led-телевізор марки «Samsung UE32C6510UW», Led-телевізор марки «Samsung LE26R72BA», Led-телевізор марки «Samsung UE55H6400AK», срібна шкатулка у формі серця, ланцюжок срібного кольору, хрест срібного кольору, які належать ОСОБА_7 на загальну суму 7177 гривень 70 копійок.

В подальшому, ОСОБА_5 , вчинивши усіх дій, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення, однак з причин, які не залежали від його волі, був затриманий на місці вчинення кримінального правопорушення, внаслідок чого його протиправні дії були припинені.

20 липня 2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст.15 ч.4 ст. 185 Кримінального кодексу України, яке кваліфіковано як закінчений замах на вчинення кримінального правопорушення (особа виконала усі дії, які вважала необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, але кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від її волі) - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у житло, вчинена повторно в умовах воєнного стану.

Враховуючи вище вказане вважає що ОСОБА_5 має бути обраний запобіжний заді у виді тримання під вартою виходячи з наявний ризиків передбачених ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме: п. 1 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, переховуватись від органу досудового розслідування та суду. ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду у зв`язку з підвищеною суспільною небезпекою скоєного злочину за наслідками якого ,у разі визнання судом винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 років до 8 років; п. 3 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, ОСОБА_5 , може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні,

Відповідно до ч. 4 ст. 95 Кримінального процесуального кодексу України, Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу.

Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин до допиту вказаних свідків в суді на стадії судового розгляду зберігається вказаний ризик.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, ОСОБА_5 , може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме в ході проведення досудового розслідування, ще не встановленні всі особи причетні до вказаного кримінального правопорушення, і таким чином ОСОБА_5 при безпосередньому знаходженні на волі матиме можливість попередити про наявність кримінального провадження, тим самим надавши можливість особам зникнути, або знищити речові докази злочинної діяльності; п. 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, враховуючи те, що ОСОБА_5 не працевлаштований , не має постійного законного прибутку , притягувався до кримінальної відповідальності , та на теперішній час на розгляду в суді перебуває обвинувальний акт за звинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень ,передбачений ч.4 ст. 185 , ч.3 ст. 15 ч.4 ст. 185 Кримінального кодексу України.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді особистого зобов`язання пов`язана з тим, що вказаний запобіжний захід не зможе запобігти вищенаведеним ризикам, а підозрюваний може спробувати втекти та переховуватись від органів досудового розслідування та суду у Одеській та іншій областях, або взагалі за межами території України також тим, що до органу досудового розслідування не було звернення із письмовим зобов`язанням про те, що особа поручається за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України, і зобов`язується за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Крім того, відповідно до вимог ст. 178 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення;тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, а саме від 5 до 8 років позбавлення; відсутність постійного джерела доходу, відсутність офіційного працевлаштування.

З врахування сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, в силу характеру кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 та одночасної потереби у проведенні слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, єдиним запобіжним заходом, який наддасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Водночас, відповідно до ч. 3 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п.2 ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, застосування інших більш м`яких запобіжних заходів унеможливить запобіганню ризикам зазначеним у клопотанні.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не може бути застосований, оскільки в ході проведення досудового розслідування, наразі ще не встановлені всі свідки вчинення кримінального правопорушення, а також не встановлені інші особи,які допомагали ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення.

Все вищевикладене в сукупності свідчить, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного та обмеження його конституційних прав, у даному випадку, є виправданим з точки зору відповідного суспільного інтересу, що значно переважає інтереси однієї людини, і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.

Позиція учасників судового процесу.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, прохав його задовольнити посилаючись на викладені підстави прохав застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, з визначення альтернативного виді забезпечення кримінального провадження , застави у розмірі 80 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_6 вважав, що враховуючи тяжкість кримінального правопорушення його обставини та наслідки, відношення підозрюваного до нього, суд має можливість застосувати до ОСОБА_5 цілодобовий домашній арешт та знизити розмір альтернативної міри такої як застава, в мінімальних межах передбачених законом.

Підозрюваний ОСОБА_5 проти обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечував, прохав застосувати до нього цілодобовий домашній арешт .

Вислухав учасників судового процесу , надані суду доказу у їз сукупності слідчій суддя приймає таке рішення.

Мотивувальна частина та застосовані судом правові норми.

Під час розгляду клопотання встановлено, що у провадженні у провадженні ВП № 1 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000655 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20 липня 2025 року за правовою кваліфікацією ч.2 ст. 15 ч.4 ст. 185 Кримінального кодексу України.

20 липня 2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення , передбаченого ч. 2 ст.15 ч.4 ст. 185 Кримінального кодексу України, яке кваліфіковано як закінчений замах на вчинення кримінального правопорушення (особа виконала усі дії, які вважала необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, але кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від її волі) - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у житло, вчинена повторно в умовах воєнного стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків,передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

?проведеним оглядом місця події за адресою: АДРЕСА_5 від 20 липня 2025 року;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 20 липня 2025 року;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 20 липня 2025 року;

?протоколом допиту ОСОБА_10 від 20 липня 2025 року

?протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 20 липня 2025 року

?протоколом допиту ОСОБА_12 від 20. липня 2025 року

?протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 20липня 2025 року.

?протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 20 липня 2025 року;

?повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 20 липня 2025 року;

?протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 20 липня 2025року;

?протоколом огляду від 21 липня 2025 року;

?протоколом огляду предмета від 21 липня 2025 року.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, ніж до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 , слідчий суддя виходить з того, що сукупність матеріалів кримінального провадження на даній стадії розслідування є достатньою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Така позиція випливає й із практики Європейського суду з прав людини, в якій говориться про те, що «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

За даними матеріалів кримінального провадження ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється на цей момент досудового розслідування у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч. 2 ст.15 ч.4 ст. 185 Кримінального кодексу України.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, у зв`язку з чим існує ймовірність того, що розуміючи тяжкість покарання, він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

При цьому, слідчій суддя враховує практику ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року де ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Суд враховує , що ОСОБА_5 одружений, має зареєстроване місце проживання в м. Чорноморську , офіційно не працевлаштований, раніше судимий 19 грудня 2018 року Іллічівським міським судом Одеської області за корисні злочини до реальної міри покарання.

Стосовно спілкування зі свідками та впливати на них, іншими фігурантами, Суд вважає викладені в клопотанні підстави виправданими.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його винуватості, дослідження та оцінка зібраних у справі доказів з точки зору їх належності та допустимості потребують перевірки і оцінки у кримінальному провадженні під час судового розгляду по суті.

Такий висновок цілком узгоджується і з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

При цьому обрання інших запобіжних заходів також є неможливим в силу наступних обставин.

Обрання запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, на думку слідчого судді, в даному випадку буде неефективним з огляду на те, що істотною відмінністю цього запобіжного заходу від особистого зобов`язання є те, що реалізація особистої поруки передбачає менше обмеження прав і свобод підозрюваного, ніж інші запобіжні заходи, зокрема, особисте зобов`язання, яке також, як вважає слідчий суддя, в даному конкретному випадку не спроможне забезпечити досягнення цілей у кримінальному провадженні та нівелювати наявні ризики.

Крім того, до органу досудового розслідування та суду не надходило заяв від жодних осіб про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 Кримінального процесуального кодексу України і зобов`язуються, за необхідності, доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

Застосування ж запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту також не гарантуватиме виконання покладених на підозрюваного обов`язків, оскільки підозрюваний, усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинення кримінальних правопорушень у виді позбавлення волі, незважаючи на покладені на нього обов`язки, може покинути місце свого проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Також, слідчий суддя зазначає, що стороною захисту не доведено у судовому засіданні, що ризики, на які посилається прокурор, відсутні та/або наявність інших підстав для зміни запобіжного заходу.

Отож, доводи захисту в сукупності з іншими вищевказаними обставинами не дають достатніх підстав слідчому судді для застосування до підозрюваного іншого запобіжного заходу ніж тримання під вартою і є недостатніми для гарантування належної поведінки підозрюваного та не свідчать про відсутність вказаних ризиків з огляду на конкретні обставини справи.

Враховуючи, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування, прокурором доведено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені частиною першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, то слідчий суддя доходить висновку, що більш м`який запобіжний захід не виправдовує себе та не зможе забезпечити цілей кримінального провадження і не зможе запобігти встановленим судом ризикам.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує і превентивний характер такого запобіжного заходу, тяжкість злочину, соціальні зв`язки підозрюваного та характеризуючи його особу дані, стан здоров`я, те що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, зважає на те, що під час досудового слідства встановлено, а в судовому засіданні підтверджено наявність ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, а відтак приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені у судовому засіданні, застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання згаданих ризиків і є співмірним та доцільним за для забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

Суд приймає до уваги особу підозрюваного його вік, стан здоров`я, родини стосунки, що він раніше судимий, та приходить до висновку про необхідність відступу від правил поваги свободи особи, а також вважає, що застосування до обвинуваченого, більш м`якого запобіжного заходу неможливе, з метою уникнення ризику переховування обвинуваченого від слідства та суду.

Пояснення підозрюваного жодним чином вказані висновки не спростовують.

Разом з тим, згідно ч. 3 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбаченим цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

На переконання слідчого судді, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, особу підозрюваного, його сімейний та майновий стан, підозрюваному необхідно визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в розмірі 242240.00 грн.

Строк тримання під вартою підозрюваному слід визначити в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

Висновок суду

Оцінивши надані докази у їх сукупності, надавши їм належну правову оцінку слідчій суддя доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні,

дають достатні підстави слідчому судді вважати про наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, у зв`язку з чим до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 196 197, 205, 206, 309, 372 Кримінального процесуального кодексу України, Суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Чорноморської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні № 0000655 від 20 липня 2025 року задовольнити.

Узяти ОСОБА_5 під варту в залі суду.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний, захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 19 вересня 2025 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті тридцять дві) гривні, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави на ОСОБА_5 покласти наступні обов`язки:

? не відлучатися із Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

? повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

? утримуватися від спілкування зі свідками;

? здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Якщо ОСОБА_5 , не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду в цьому кримінальному провадженні за їх вимогою, а також виконувати в строк до 19 вересня 2025 року обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії цієї ухвали.

Запобіжний захід у виді застави, у разі внесення застави, діє до його припинення.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного після звільнення з-під варти прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді або суду протягом дії запобіжного заходу у виді застави.

Роз`яснити заставодавцю та підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, який буде належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до органів досудового розслідування чи суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору..

Повний текс т ухвали проголошено 25 липня 2025 року о 12.00 годині.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчій суддя