Справа № 308/6686/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника власника майна ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000199 від 20.01.2025 року, -

В С Т А Н О В И В:

26.05.2025 року представник власника майна ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000199 від 20.01.2025 року.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 26.05.2025 року дана скарга передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

Ознайомившись з матеріалами клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, з аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту майна в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається з клопотанням про скасування арешту майна/власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація, чому слід скасувати арешт.

Як вбачається із скарги, таку подана та підписана адвокатом ОСОБА_3 яка зазначила що діє в інтересах ОСОБА_2 .

Згідно ст.50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;

2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Встановлення будь-яких додаткових вимог, крім пред`явлення захисником документа, що посвідчує його особу, або умов для підтвердження повноважень захисника чи для його залучення до участі в кримінальному провадженні не допускається.

Частинами 3, 4 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом. Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

На підтвердження повноважень адвокатом ОСОБА_3 до матеріалів клопотання долучено ордер серії ВС№ 1354589, який уповноважений представляти інтереси ОСОБА_2 на підставі договору про надання правничої допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги в УСВ ВП №2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, у всіх правових органах, Воловецький районний суд Закарпатської області, Закарпатський апеляційний суд.

Положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 із змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 14 лютого 2020 року № 29 із змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 17 листопада 2020 року № 118, встановлено єдині для всіх адвокатів України, адвокатських об`єднань/адвокатських бюро правила виготовлення, оформлення, зберігання, обліку ордерів.

Згідно пункту 2 Положення ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України.

В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (пункт 2 Положення).

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

У той же час, тільки належним чином оформлений ордер на надання правової допомоги є належною та достатньою підставою для посвідчення повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Відповідно до п.12.4 Положення ордер містить назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо).

Таким чином, з копії ордеру вбачається, що ОСОБА_3 не уповноважена представляти інтереси ОСОБА_2 в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області.

Адвокатом ОСОБА_3 належним чином не підтверджено своїх повноважень щодо можливості діяти від імені ОСОБА_2 в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області, зокрема звертатись до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна.

Частиною 6 статті 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу

Згідно положень п.1 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Приймаючи до уваги викладене, оскільки дане клопотання подано адвокатом ОСОБА_3 від імені ОСОБА_2 , однак на підтвердження своїх повноважень на представництво інтересів ОСОБА_2 , в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області до клопотання про скасування арешту майна не долучено жодних документів, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Керуючись ст.ст. 50, 174, 304 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 , про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні №0000199 від 20.01.2025 року - повернути особі, яка його подала..

Роз`яснити власнику/володільцю майна право на повторне звернення з клопотанням після усунення умов, які стали підставою для його повернення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1