Справа № 201/4340/25
Провадження № 1-кс/201/1636/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2025 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Лисичанської окружної прокуратури Луганської області ОСОБА_3 (ВКЗ), розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС СВ 3 управління ГУ СБУ в Донецькій і Луганській областях ОСОБА_4 , погодженого прокурором Лисичанської окружної прокуратури Луганської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, у кримінальному провадженні № 0000123, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.02.2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

Короткий виклад клопотання.

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з вищевказаним клопотанням, в обґрунтування якого посилається на те, що слідчими СВ 3 управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях проводиться досудове розслідування у кримінальному проваджені за № 0000123, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Враховуючи, що ОСОБА_5 у вказаному кримінальному провадженні набув статусу підозрюваного у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, до слідчого за викликами не з`являється, перебуває на тимчасово окупованій території, його оголошено у розшук, наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, просив в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України обрати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Позиції учасників.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі з підстав, вказаних в клопотанні.

Встановлені слідчим суддею обставини.

Відповідно до статей 1-3, 6 Конституції України - Україна є суверенна і незалежна, демократична, соціальна, правова держава. Суверенітет України поширюється на всю її територію. Україна є унітарною державою. Територія України в межах існуючого кордону є цілісною і недоторканною. Людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність. Державна влада в Україні здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову. Органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Згідно зі статтями 17, 19, 65, 68 Конституції України захист суверенітету і територіальної цілісності України, забезпечення її економічної та інформаційної безпеки є найважливішими функціями держави, справою всього Українського народу. На території України забороняється створення і функціонування будь-яких збройних формувань, не передбачених законом. На території України не допускається розташування іноземних військових баз. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів є обов`язком громадян України. Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до п. п. 6, 7 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» окупаційна адміністрація Російської Федерації - сукупність державних органів і структур Російської Федерації, функціонально відповідальних за управління тимчасово окупованими територіями та підконтрольних Російській Федерації самопроголошених органів, які узурпували виконання владних повноважень на тимчасово окупованих територіях та які виконували чи виконують властиві органам державної влади чи органам місцевого самоврядування функції на тимчасово окупованій території України, в тому числі органи, організації, підприємства та установи, включаючи правоохоронні та судові органи, нотаріусів та суб`єктів адміністративних послуг. Тимчасово окупована Російською Федерацією територія України (тимчасово окупована територія) - це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації.

Резолюцією Генеральної Асамблеї Організації Об`єднаних Націй «Агресія проти України» A/RES/ES-11/1 від 2 березня 2022 року та Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» визнано, що Російська Федерація (далі РФ) вчинила агресію проти України, порушивши базові норми ООН, тобто є державою-агресором.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.02.2022 РФ здійснено повномасштабне військове вторгнення на територію України, у зв`язку із чим розпочато ведення агресивної війни проти України та захоплення її території.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб та у подальшому строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023, № 451/2023 від 26.07.2023, № 734/2023 від 06.11.2023, № 49/2024 від 05.02.2024, № 271/2024 від 06.05.2024, № 469/2024 від 23.07.2024, № 740/2024 від 28.10.2024, № 26/2025 від 14.01.2025, із затвердженням Верховною Радою України шляхом прийняття відповідних Законів України.

Таким чином, в період із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року по теперішній час, на всій території України діє правовий режим воєнного стану.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.20252 № 309 визначено перелік територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією. Відповідно до вказаного Переліку територія Лисичанської міської територіальної громади Сєвєродонецького району Луганській області з 03.07.2022 є тимчасово окупованою РФ територією України.

З метою створення видимості правомірності своїх дій та легалізації подальшої протиправної анексії території України (в межах адміністративних кордонів Луганської області) РФ з використанням збройних формувань та окупаційної адміністрації у період з 23 по 27 вересня 2022 року проведено псевдореферендум щодо входження псевдодержавного утворення «Луганська Народна Республіка» (далі ЛНР) до складу РФ, за результатами якого 04 жовтня 2022 року на правах нового суб`єкта федерації до складу РФ приєднано так звану «ЛНР».

Так, на окупованій території Лисичанської міської територіальної громади Сіверськодонецького (ран. Сєвєродонецького) району Луганської області представниками так званої «ЛНР», підконтрольними державі-агресору, організовано та розпочато діяльність незаконних органів влади, у тому числі окупаційної адміністрації держави-агресора, зокрема, законом так званої «ЛНР» № 428-ІІІ від 14.03.2023 «Про створення на території Луганської Народної Республіки міських округів та муніципальних округів, встановлення їх кордонів» (мовою оригіналу: «Об образовании на территории Луганской Народной Республики городских округов и муниципальных округов, установлении их границ»), створено «Муніципальне утворення міський округ місто Лисичанськ Луганської Народної Республіки» (мовою оригіналу: «Муниципальное образование городской округ город Лисичанск Луганской Народной Республики»).

15.06.2023 Центральною виборчою комісією РФ прийнято постанову №119/947-8 «Про призначення виборів депутатів Народної Ради Луганської Народної Республіки та виборів депутатів представницьких органів муніципальних утворень на території Луганської Народної Республіки» (мовою оригіналу: «О назначении выборов депутатов Народного Совета Луганской Народной Республики и выборов депутатов представительных органов муниципальных образований на территории Луганской Народной Республики»), відповідно до якої на території так званої ЛНР, тобто на тимчасово окупованій території Луганської області, призначено проведення виборів 10 вересня 2023 року.

Так, громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , усвідомлюючи, що вказаний захід та орган, який мав бути утворений шляхом проведення виборів є незаконними, тобто проведеним та утвореним всупереч чинному законодавству України, будучи обізнаним про військову агресію з боку РФ відносно України, захоплення збройними силами РФ та незаконними збройними формуваннями так званої «ЛНР» території Луганської області, розуміючи наслідки, що мають настати в разі його обрання до вказаного органу, та бажаючи їх настання, достеменно знаючи, що його дії в цьому випадку не пов`язані із забезпеченням нормальної життєдіяльності населення на тимчасово окупованій території м. Лисичанськ Сіверськодонецького району Луганської області, та не є для нього способом виживання в умовах окупації, діючи умисно, переслідуючи особисті мотиви, добровільно погодився на ідейно-вмотивовану співпрацю з ворогом, за результатами якої підривається національна безпека України, створюється загроза державному суверенітету, територіальній цілісності, конституційному ладу та іншим національним інтересам держави, у зв`язку з чим за власної волі зареєструвався кандидатом в депутати т.зв. «ради муніципального утворення міського округу міста Лисичанськ луганської народної республіки першого скликання від Всеросійської політичної партії «Єдина Росія»» (мовою оригіналу: «совета муниципального образования городского округа города Лисичанска Луганской Народной Республики первого созыва от Всероссийской политической партии «Единая Россия»), як до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційної адміністрації держави-агресора.

У період з 01 по 10 вересня 2023 року, у відповідності до законодавства РФ та т.зв. «ЛНР», на тимчасово окупованій території Луганської області було проведено незаконні вибори т.зв. «депутатів народної ради луганської народної республіки першого скликання та вибори депутатів представницьких органів муніципальних утворень луганської народної республіки першого скликання (мовою оригіналу: «выборы депутатов народного совета Луганской Народной Республики первого созыва и выборы депутатов представительных органов муниципальных образований Луганской Народной Республики первого созыва»).

За результатами вказаних незаконних виборів представниками т.зв. «виборчої комісії ЛНР» вибори депутатів до т.зв. «ради муніципального утворення міського округу міста Лисичанськ луганської народної республіки першого скликання» (мовою оригіналу: «совета муниципального образования городского округа города Лисичанска Луганской Народной Республики первого созыва»), який відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» є незаконним, тобто створеним (обраним) у порядку, не передбаченому законом, визнані такими, що відбулися та на яких партія «Всеросійська політична партія «Єдина Росія» (мовою оригіналу: «Всероссийская политическая партия «Единая Россия») отримала 20 мандатів.

19 вересня 2023 року відбулося перше пленарне засідання першого скликання т.зв. «ради муніціпального утворення міського округу міста Лисичанськ луганської народної республіки першого скликання» (мовою оригіналу: «совета муниципального образования городского округа города Лисичанска Луганской Народной Республики первого созыва»), на якому прийняте рішення № 1, внаслідок чого розпочав свою діяльність незаконний орган влади, створений на тимчасово окупованій території, а саме т.зв. «рада муніципального утворення міського округу міста Лисичанськ луганської народної республіки першого скликання» (мовою оригіналу: «совет муниципального образования городского округа города Лисичанска Луганской Народной Республики первого созыва»), який відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», є окупаційною адміністрацією держави-агресора.

Відповідно до додатку до рішення т.зв. «ради муніципального утворення міського округу міста Лисичанськ луганської народної республіки першого скликання» (мовою оригіналу: «совета муниципального образования городского округа города Лисичанска Луганской Народной Республики первого созыва») № 1 від 19.09.2023, до вищезазначеного незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, від партії «Всеросійська політична партія «Єдина Росія» (мовою оригіналу: «партии «Всероссийская политическая партия «Единая Россия»), серед інших обраний депутатом ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто останній, будучи громадянином України, перебуваючи на тимчасово окупованій території м. Лисичанськ Сіверськодонецького (кол. Сєвєродонецького) району Луганської області, за власною згодою був добровільно обраний депутатом до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території м. Лисичанськ Сіверськодонецького (кол. Сєвєродонецького) району Луганської області, який відноситься до окупаційної адміністрації держави-агресора, а саме т.зв. «ради муніципального утворення міського округу міста Лисичанськ луганської народної республіки першого скликання» (мовою оригіналу: «совета муниципального образования городского округа города Лисичанска Луганской Народной Республики первого созыва»).

30 січня 2025 року відповідно до вимог ст. ст. 40, 42, 111, 133, 135, 137, 276, 277, 278 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у добровільному обранні громадянина України до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційної адміністрації держави-агресора, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Щодо обґрунтованої підозри.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі "Murray v.United Kingdom", 14310/88, 28.10.94, п. 55).

Уявлення про "обґрунтовану підозру" має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка оголосила про підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні такого кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом огляду від 07.03.2024, в ході якого оглянуто інтернет-публікацію під назвою «Единороссы контролируют ход ремонта в лисичанской школе №14». Вказаним оглядом підтверджується факт діяльності так зв. «депутата Совета городского округа город Лисичанск Кирилла Скорого» (мов. оригіналу), перебування ОСОБА_5 у складі депутатів вказаного органу ЛНР, а також знаходження останнього на тимчасово окупованій території Луганської області;

- протоколом огляду від 07.03.2024, в ході якого оглянуто сайт так зв. «ЦИК ЛНР», а саме текстовий документ «Решение от 11.09.2023 №19/90 «О результатах выборов депутатов Совета городского округа города Лисичанска первого созыва по единому избирательному округу»» (мовою оригіналу); Вказаним оглядом підтверджується факт обрання ОСОБА_5 до складу депутатів вказаного органу ЛНР, а також знаходження останнього на тимчасово окупованій території Луганської області;

- показаннями свідка ОСОБА_6 , який підтвердив факт обрання ОСОБА_5 до так званого «Совета городского округа города Лисичанска» (мов. оригіналу) та перебування останнього на тимчасово окупованій території Луганської області;

- протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімком зі свідком ОСОБА_6 , в ході проведення якого свідок упізнав ОСОБА_5 ;

- протоколом огляду інтернет-публікації зі свідком ОСОБА_6 , в ході якого свідок упізнав ОСОБА_5 на фотосвітлинах до публікації під назвою «Единороссы контролируют ход ремонта в лисичанской школе №14». Вказаним оглядом підтверджується факт діяльності так зв. «депутата Мовета городского округа город Лисичанск Кирилла Скорого» (мов. оригіналу), чим підтвердив перебування ОСОБА_5 у складі депутатів вказаного органу ЛНР, а також знаходження останнього на тимчасово окупованій території Луганської області;

- показаннями свідка ОСОБА_7 , який підтвердив факт обрання ОСОБА_5 до так званого «Совета городского округа города Лисичанска» (мов. оригіналу) та перебування останнього на тимчасово окупованій території Луганської області;

- протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімком зі свідком ОСОБА_7 , в ході проведення якого свідок упізнав ОСОБА_5 ;

- протоколом огляду інтернет-публікації зі свідком ОСОБА_7 , в ході якого свідок упізнав ОСОБА_5 на фотосвітлинах до публікації під назвою «Единороссы контролируют ход ремонта в лисичанской школе №14». Вказаним оглядом підтверджується факт діяльності так зв. «депутата Мовета городского округа город Лисичанск Кирилла Скорого» (мов. оригіналу), чим підтвердив перебування ОСОБА_5 у складі депутатів вказаного органу ЛНР, а також знаходження останнього на тимчасово окупованій території Луганської області.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у добровільному обранні громадянина України до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційної адміністрації держави-агресора, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на цей час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Щодо належного повідомлення про підозру.

У зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації, воєнним станом в Україні, захопленням Сіверськодонецького (до 26.09.2024 - Сєвєродонецького) району Луганської області та проведенням бойових дій, беручи до уваги те, що існують достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території України та обґрунтовану неможливість вручити повістку про виклик особи, з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, 22.01.2025 в газеті «Урядовий кур`єр» №17 (7942), яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора в установленому законом порядку, було здійснено виклик ОСОБА_5 для участі у слідчих діях.

Крім того, 30.01.2025 в газеті «Урядовий кур`єр» №23 (7948), яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора в установленому законом порядку, було здійснено повторний виклик ОСОБА_5 для участі останнього у слідчих діях.

Жодного разу у призначений час підозрюваний ОСОБА_5 у призначене місце не з`явився, про неможливість та причини неприбуття не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Главою 11 КПК України визначається порядок виклику слідчим, прокурором, судовий виклик і привід.

Відповідно до ч. 8 ст. 135 КПК України повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою - сьомою цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Враховуючи наведені вище обставини, слідчим за погодженням з прокурором 30 січня 2025 року, з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у відповідності та у спосіб, передбачений чинним кримінальним процесуальним законодавством України, зокрема опубліковано повідомлення про підозру на веб-сайті Офісу Генерального прокурора та в газеті «Урядовий кур`єр», яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження.

Таким чином 30 січня 2025 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 набув статусу підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, а саме у добровільному обранні громадянина України до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційної адміністрації держави-агресора.

Щодо ризиків.

Слідчий суддя вважає доведеними вказані ризики, передбачені пунктами 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя враховує, що як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а обов`язки, про покладення (продовження) яких клопоче орган досудового розслідування у разі обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду свідчать такі обставини:

- тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 в разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, в якому він підозрюється (відповідно до ст. 12 КК України вказаний злочин відноситься до категорії тяжких злочинів. Санкція ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої).

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення;

- неприбуття на виклик до слідчого шість разів, у тому числі тричі у статусі підозрюваного та не повідомлення слідчому та прокурору про причини та неможливість прибуття на виклик, що свідчить про те, що підозрюваний на цей час вже переховується від органу досудового розслідування;

- спосіб вчинення злочину (вчинив умисно, під час воєнного стану, що має негативні наслідки для всієї територіальної громади та України в цілому, знаходиться на тимчасово окупованій території, що з великою часткою ймовірності спонукатиме її до втечі у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу).

Про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, пов`язаний із можливістю знищити, сховати або спотворити ОСОБА_5 будь-яку із речей чи документів (уставні, реєстраційні документи, накази, розпорядження, кадрова документація, функціональні обов`язки, посадові інструкції), які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні свідчить той факт, що підозрюваному ОСОБА_5 відомі свідки у даному кримінальному провадженні, які надали покази відносно його колабораційної діяльності, так як до повномасштабного вторгнення РФ на територію України та захоплення м. Лисичанська Луганської області вони особисто були знайомі, у зв`язку з чим підозрюваний може незаконно впливати на свідків.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення свідчить:

- тимчасова окупація території України, а саме території м. Лисичанськ Сіверськодонецького (кол. Сєвєродонецького) району Луганської області, в якому створений незаконний окупаційний орган держави-агресора, до якого обрано підозрюваного, що дає йому можливість продовжувати здійснення незаконної діяльності та унеможливлює реальне відбування покарання, яке може бути призначене останньому у разі його засудження за цей злочин.

Щодо розшуку.

Постановою слідчого від 10.02.2025 на підставі ст. 281 КПК України підозрюваного ОСОБА_5 оголошено в розшук.

Щодо перебування підозрюваного на окупованій території.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 1-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» тимчасово окупована Російською Федерацією територія України (тимчасово окупована територія) - це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 цього Закону адміністративна межа між тимчасово окупованою територією та іншою територією України визначається Кабінетом Міністрів України.

Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28.02.2025 № 376, яким скасовано дію попереднього наказу №309 від 22.12.2022, визначено перелік територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією. Відповідно до вказаного Переліку територія Лисичанської міської територіальної громади Сєвєродонецького району Луганській області з 03.07.2022 є тимчасово окупованою РФ територією України.

Таким чином, факт тимчасової окупації території Лисичанської міської територіальної громади Сєвєродонецького району Луганській області є загальновідомим та не потребує додаткового підтвердження.

Той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території України підтверджується:

- протоколом огляду від 07.03.2024, в ході якого оглянуто інтернет-публікацію під назвою «Единороссы контролируют ход ремонта в лисичанской школе №14». Вказаним оглядом підтверджується факт діяльності так зв. «депутата Мовета городского округа город Лисичанск Кирилла Скорого» (мов. оригіналу), перебування ОСОБА_5 у складі депутатів вказаного органу ЛНР, а також знаходження останнього на тимчасово окупованій території Луганської області;

- протоколом огляду від 07.03.2024, в ході якого оглянуто сайт так зв. «ЦИК ЛНР», а саме текстовий документ «Решение от 11.09.2023 №19/90 «О результатах выборов депутатов Совета городского округа города Лисичанска первого созыва по единому избирательному округу»» (мовою оригіналу); Вказаним оглядом підтверджується факт обрання ОСОБА_5 до складу депутатів вказаного органу ЛНР, а також знаходження останнього на тимчасово окупованій території Луганської області;

- показаннями свідка ОСОБА_6 , який підтвердив факт обрання ОСОБА_5 до так званого «Совета городского округа города Лисичанска» (мов. оригіналу) та перебування останнього на тимчасово окупованій території Луганської області;

- протоколом огляду інтернет-публікації зі свідком ОСОБА_6 , в ході якого свідок упізнав ОСОБА_5 на фотосвітлинах до публікації під назвою «Единороссы контролируют ход ремонта в лисичанской школе №14». Вказаним оглядом підтверджується факт діяльності так зв. «депутата Мовета городского округа город Лисичанск Кирилла Скорого» (мов. оригіналу), чим підтвердив перебування ОСОБА_5 у складі депутатів вказаного органу ЛНР, а також знаходження останнього на тимчасово окупованій території Луганської області;

- показаннями свідка ОСОБА_7 , який підтвердив факт обрання ОСОБА_5 до так званого «Совета городского округа города Лисичанска» (мов. оригіналу) та перебування останнього на тимчасово окупованій території Луганської області;

- протоколом огляду інтернет-публікації зі свідком ОСОБА_7 , в ході якого свідок упізнав ОСОБА_5 на фотосвітлинах до публікації під назвою «Единороссы контролируют ход ремонта в лисичанской школе №14». Вказаним оглядом підтверджується факт діяльності так зв. «депутата Мовета городского округа город Лисичанск Кирилла Скорого» (мов. оригіналу), чим підтвердив перебування ОСОБА_5 у складі депутатів вказаного органу ЛНР, а також знаходження останнього на тимчасово окупованій території Луганської області.

Висновки.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

З огляду на те, що у судовому засіданні знайшли своє підтвердження ті обставини, що ОСОБА_5 набув статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, підозра є обґрунтованою, доведення органом досудового розслідування наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також факт того, що сукупність доказів у своєму зв`язку вказують слідчому судді на достатність підстави вважати, що підозрюваний перебуває на тимчасово окупованій території України, його оголошено у розшук, слідчим суддею встановлено достатні підстави для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу за відсутності підозрюваного, відповідно до приписів ч. 6 ст. 193 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є тримання під вартою.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке входить до вищевказаного переліку, підозра є обґрунтованою, доведення органом досудового розслідування наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, до нього може бути застосований виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Щодо застави.

Згідно з абз. 7 ч. 4 ст. 183 КК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Згідно з абз. 8 ч. 4 ст. 183 КК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке входить до переліку, перебуває на тимчасово окупованій території України, розмір застави слідчий суддя не визначає.

Інші питання.

Згідно ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі ч. 6 статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Визначення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, тобто визначення, таким чином строку тримання особи під вартою, здійснюється лише під час застосування щодо особи запобіжного заходу, що відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, можливе після затримання особи, а слідчий суддя, суд не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки такої особи до органу досудового розслідування, зобов`язаний розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід за обов`язкової присутності такого підозрюваного, обвинуваченого.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 193, 194, 197 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

В порядку ч. 6 ст. 193 КПК України обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, у кримінальному провадженні № 0000123, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.02.2024 року, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст.193 КПК України, після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановлює ухвалу.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Дана ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали доручити прокурору Лисичанської окружної прокуратури Луганської області ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1