У Х В А Л А

Справа № 285/3007/25

провадження № 1-кс/0285/829/25

06 червня 2025 року м. Звягель

Слідчий суддя Звягельського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Звягельської окружної прокуратури у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000530 від 04.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 України,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Макарів, Макарівського району, Київської області, громадянина України, не одруженого, місце роботи ФОП, місце проживання АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

УСТАНОВИЛА:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст 186 КК України строком на 60 днів.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 03 червня 2025 року, близько 15 год. 30 хв., ОСОБА_4 достовірно знаючи, що на всій території України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»», введено воєнний стан, який наразі продовжений, з метою викрадення чужого майна, а саме ювелірних виробів, прийшов у робочий час до приміщення «Торгового Дому» що знаходиться за адресою: м. Звягель, вул. Шевченка 35/1.

Зайшовши до зали «Торгового Дому», ОСОБА_4 прослідував до відділу продажу ювелірних виробів, у якому здійснює підприємницьку діяльність з торгівлі ювелірними виробами фізична особа-підприємець ОСОБА_7 .

З метою отримання доступу до чужого майна, ОСОБА_4 попросив продавця ОСОБА_7 надати йому для огляду золоті ланцюжки із золотим хрестиком для їх фотографування. Коли ОСОБА_7 поклав на вітрину золотий ланцюжок із золота 585 проби, довжиною 60 см., вагою 27,65 грама, вартістю 105 тис. грн., та хрестик із золота 585 проби, вагою 7,5 грама, вартістю 28 тис. грн., та відвернувся щоб дістати другий ланцюжок, ОСОБА_4 реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном, діючи відкрито, схопив з вітрини рукою дані золотий ланцюжок з хрестиком, та з викраденим майном вибіг з приміщення магазину та залишив місце вчинення кримінального правопорушення.

В подальшому ОСОБА_4 викраденим майном розпорядився на власний розсуд спричинивши потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 133 тис. грн.

Умисні дії ОСОБА_4 , які виразились у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненими в умовах воєнного стану, кваліфіковано за ч. 4 ст. 186 КК України.

04.06.2025 року о 20 год. 46 хв. в Одеському районному управлінні поліції №1 в м. Одеса за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, в порядку ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Макарів, Макарівського району, Київської області, громадянина України.

05.06.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України підтверджується зібраними у встановленому законом порядку доказами.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків , зокрема підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що обґрунтовано тим, що він є мешканцем іншої області, не має міцних соціальних зв`язків, для вчинення даного злочину останній використовував засоби маскування, перевдягнувшись у військову форму та після вчинення злочину вибув до м. Одеси, де в подальшому і був затриманий; вчинити інше кримінальне правопорушення, що випливає з поведінки підозрюваного, в момент його вчинення, а саме цілеспрямованого прибуття до іншої області від місця свого проживання з метою вчинення злочину з корисливих мотивів; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, що обгрунтовано тим, що місцезнаходження викраденого ним дороговартісного золотого ланцюжка на даний час не встановлено, а тому перебуваючи на волі останній може вчинити з ним вказані дії

Вказані обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та забезпечити належне виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, окрім як тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та пояснив, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вказаним у клопотанні ризикам.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту. Захисник просив врахувати, що підозрюваний є учасником бойових дій, має 2 групу інвалідності, має двох батьків - пенсіонерів, позитивно характеризується за місцем проживання, займається підприємницькою діяльністю, раніше не судимий, тому обрання йому навіть цілодобового домашнього арешту буде перешкоджати його діяльності як приватного підприємця, позбавить його можливості заробити відповідні кошти, щоб відшкодувати завдану шкоду та утримувати батьків.

Заслухавши сторони обвинувачення та захисту, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить висновку про часткове задоволення клопотання на підставі наступного.

Так, виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч.1 ст. 177 КПК України та не підлягає розширеному тлумаченню.

Встановлено, що в провадженні СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000530 від 04.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 України.

04.06.2025 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 України затримано ОСОБА_4 .

05.06.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 України.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

З огляду на зміст клопотання та надані докази, слідчий суддя доходить переконання про існування обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Як свідчить практика Європейського Суду з прав людини, «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б могли переконати об`єктивного, неупередженого спостерігача у тому, що відповідна особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Взявши до уваги зміст клопотання, доводи прокурора та надані докази, слідчим суддею встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України

Зокрема прокурором доведено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що обґрунтовано тим, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання від 7 до 10 років, являється мешканцем іншої області, для вчинення даного злочину останній використовував засоби маскування, перевдягнувшись у військову форму та після вчинення злочину вибув до м. Одеси, де в подальшому і був затриманий.

Разом з тим прокурором не доведено наявність ризику, передбаченого п.п. 2, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, зокрема припущення можливості того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній раніше не судимий; не доведено ризику того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки місцезнаходження викраденого ним дороговартісного золотого ланцюжка він вказав.

Також, прокурором не доведено та у судовому засіданні не встановлено об`єктивних даних, які б дійсно свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного можливе виключно в умовах тримання його під вартою.

При визначенні обґрунтованості обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує той факт, що підозрюваний має зареєстроване постійне місце проживання, займається підприємницькою діяльністю, є особою з другою групою інвалідності у зв`язку з пораненням, пов`язаним із захистом Батьківщини, має статус учасника бойових дій, характеризується за місцем проживання позитивно, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, проживає з батьками пенсійного віку.

Згідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, з урахуванням того, що прокурором доведено обставини, передбачені п.1,2 ч. 1 ст. 194 КПК України, але не доведено обставини, передбачені п.3 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя вбачає підстави для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту з 22 год 00 хв по 06 год 00 хв добистроком до двох місяців.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно ч.6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про домашній арешт не може перевищувати двох місяців.

Також з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження являється доцільним зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу слідчого, прокурора чи суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. що передбачено ч. 5 ст. 194 КПК України, строком на 2 місяці.

За таких обставин, клопотання слідчого слід задовольнити частково, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 22 год 00 хв по 06 год 00 хв доби строком до двох місяців з покладенням відповідних обов`язків.

Керуючись статтями 131, 132, 181, 193-196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИЛА :

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) днів.

Заборонити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 в нічний час з 22 год 00 хв по 06 год 00 хв доби.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки:

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії даної ухвали до 02.08.2025 включно.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі, якщо він, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до органу досудового слідства чи суду без поважних причин або не повідомить про причини своєї неявки, або порушить покладені на нього даною ухвалою обов`язки, слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого більш тяжкого запобіжного заходу.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її проголошення органом Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Дата та час проголошення повного тексту ухвали 09.06.2025 о 13 год 40 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1