Справа № 627/701/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.06.2025с-ще Краснокутськ

Краснокутський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участі: прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

законного представника обвинуваченого ОСОБА_4 - ОСОБА_6 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_7 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Краснокутськ Богодухівського району Харківської області кримінальне провадження №0000559 за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Краснокутського районного суду Харківської області перебуває на розгляді кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

Стороною обвинувачення в ході дослідження письмових доказів було надано висновок експерта Богодухівського відділення КЗОЗ «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» ОСОБА_9 №12-14/31-КК/23 від 28 квітня 2023 року, а також висновок комісійної судово-медичної експертизи №141 від 30 травня 2023 року, складеної КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи».

Після дослідження вказаних висновків захисником обвинуваченого ОСОБА_8 було заявлено та подано письмове клопотання про допит експерта Одеського ОБСМЕ ОСОБА_10 у даному кримінальному провадженні. Обґрунтовує своє клопотання тим, що комісійна судово-медична експертиза проведена з порушеннями та суперечить нормативному документу, яким керується судово-медична експертиза України - Наказ Міністерства охорони здоров`я України від 17 січня 1995 р. №6 «Про розвиток та вдосконалення судово-медичної служби України». Відповідно до цього наказу були затверджені «Правила судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» та «Правила проведення комісійних судово-медичних експертиз в бюро судово-медичної експертизи». Згідно п. 2.1.6. «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» - ... «Під розладом здоров`я належить розуміти безпосередньо пов`язаний з ушкодженням послідовно розвинутий хворобливий процес. Розміри стійкої (постійної) втрати загальної працездатності при ушкодженнях встановлюються після наслідку ушкодження, що визначився, на підставі об`єктивних даних з урахуванням документів, якими керуються у своїй роботі МСЕК. Під стійкою (постійною) втратою загальної працездатності належить розуміти таку необоротну втрату функції, котра повністю не відновлюється. Під наслідком ушкодження, що визначився, належить розуміти повне загоєння ушкодження і зникнення хворобливих змін, які були ним обумовлені...» Вважає, що об`єктивні дані, які б підтверджували стійку втрату загальної працездатності у ОСОБА_11 відсутні. При проведенні комісійної судово-медичної експертизи ОСОБА_11 лише одного разу після загоєння ушкоджень була оглянута лікарем-отоларингологом, і то, тільки в рамках експертизи. Не досліджувалися медичні документи на предмет наявності у постраждалої порушення носового дихання до травми (наявність хронічного вазомоторного риніту та викривлення носової перетинки), а також об`єктивно (інструментально) за допомогою ринопневмографії не підтверджено порушення носового дихання. Ступінь тяжкості встановлений тільки на підставі одного огляду лікаря- отоларинголога, висновок якого не точно трактовано експертною комісією.

Згідно комісійної судово-медичної експертизи «...Всі ушкодження у ділянці голови є єдиним комплексом закритої черепно-мозкової травми та за ступенем тяжкості повинні оцінюватися у сукупності. Відкритий перелом кісток носу із розвитком посттравматичного викривлення носової перетинки із двобічним порушенням носового дихання. Згідно із ст. 36-б Таблиць відсотків втрати загальної працездатності до Інструкції про порядок організації та проведення лікарсько-страхової експертизи, тягне за собою постійну втрату загальної працездатності у розмірі 10 відсотків. Тому усіушкодження у ділянці голови постраждалої (струс головного мозку, відкритий перелом кісток носу із розвитком пост травматичного викривлення носової перетинки із двобічним порушенням носового дихання: забійна рана спинки носу: перелом альвеолярного паростка верхньої шелепи на рівні 13-22 зубів, травматична екстракція 13- 11 зубів, підвивих 22, 21 зубів; забійно-рвана рана перехідної складки на рівні 12-22 зубів; гематома, садни на м`яких тканин обличчя), згідно із п. 2.2.3. «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» відносяться до категорії тілесних ушкоджень середньої тяжкості за критерієм розладу здоров`я, пов`язаного із стійкою втратою загальної працездатності менше ніж на третину (від 10 до 33%)...» Це суперечить п. 4.12. «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» - «...При наявності ушкоджень різного ступеня тяжкості експерт не має права визначити цей ступінь "у сукупності" за найбільш тяжким ушкодженням. В таких випадках можливе лише об`єднання однакових за ступенем тяжкості ушкоджень.»

Відкритий перелом кісток носу із розвитком посттравматичного викривлення носової перетинки із двобічним порушенням носового дихання оцінений за ознакою стійкої втрати працездатності. Інші тілесні ушкодження на голові ОСОБА_11 повинні були оцінені за ступенем тяжкості за ознаками тривалості здоров`я, тому що не супроводжувалися загрозливими для життя станами, а стійкі наслідки їх відсутні.

Між первинною та комісійною судово-медичною експертизою мають місце протиріччя, тому що ступінь тяжкості встановлений по різним ознакам, а ступінь тяжкості перелому альвеолярного відростку в комісійній експертизі окремо не визначений та не дана оцінка тривалості здоров`я внаслідок цього перелому.

Згідно п.3 «Правил проведення комісійних судово-медичних експертиз в бюро судово-медичної експертизи, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 січня 1995 р. N б «Про розвиток та вдосконалення судово-медичної служби України», що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 26 липня 1995 р. за N 254/790» - «Комісійні судово-медичні експертизи у відділі проводяться з метою усунення протиріч між раніше проведеною експертизою та іншими матеріалами справи у випадку не обґрунтованості висновків або сумнівів особи, яка проводить дізнання, слідчого, прокурора, судді або суду в правильності згаданої експертизи...».

Враховуючи, що ступень тяжкості тілесних ушкоджень у потерпілої ОСОБА_11 впливає на таке важливе і суттєве питання, чи має дана подія ДТП ознаки кримінального правопорушення, то вважає за необхідне по всім сумнівним моментам та протиріччям допитати у судовому засіданні по даній справі доповідача комісійної експертизи КУ «Одеського ОБСМЕ» ОСОБА_10 , допит якого можливо провести в режимі відеоконференції.

05.06.2025 року від представника потерпілої адвоката ОСОБА_12 на електронну пошту суду надійшло заперечення на клопотання захисника ОСОБА_8 про допит експерта, мотивуючи тим, що висновок судово-медичного експерта ДСУ «Одеське обласне бюро судово- медичної експертизи» ОСОБА_10 № 141 від 11.05.2023 за своїм змістом відповідає вимогам ст.ст. 101, 102 КПК України, а також вимогам ст. 85 та ст.86 КПК України, які визначають поняття допустимості та належності доказів. Заявлене захисником ОСОБА_8 клопотання про допит експерта не містить переконливих доводів неповноти, неясності чи необґрунтованості висновків експертизи, заявлене з метою затягування розгляду справи та не підлягає задоволенню. До того ж, у клопотанні про допит експерта адвокат ОСОБА_8 не зазначив, які питання виносяться для допиту експерта. За відсутності конкретних питань до експерта та підстав для сумніву у достовірності висновку експерта, допит фактично не має процесуальної мети, що суперечить завданням кримінального провадження, визначеним у ст. 2 КПК України. Зазначив, що у такому разі клопотання про допит експерта розцінюється як зловживання процесуальними правами з метою затягування розгляду справи.ОСОБА_8 не наведено жодних доводів в існуванні потреби у виклику експерта для допиту та не зазначено, які обставини може підтвердити така процесуальна дія, як допит, або аргументи, які вона може спростувати.

У судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_8 подане клопотання підтримав у повному обсязі та прохав його задовольнити.

Прокурор не заперечував проти заявленого клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання свого захисника.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його законний представник проти заявленого клопотання не заперечували.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримав клопотання ОСОБА_8 про допит експерта у даному кримінальному провадженні.

До судового засідання представник потерпілої - адвокат ОСОБА_12 надав заяву про розгляд справи, призначеної на 06.06.2025 року, без його участі. Подане раніше заперечення на клопотання ОСОБА_8 про допит експерта підтримує в повному обсязі та просить суд відмовити в задоволенні клопотання.

Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах заявленого клопотання, дійшов наступного.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.1 ст.20 КПК України підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Згідно з частинами першою та другою ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. 6 ст. 22 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Оцінка висновку експерта проводиться за загальними правилами оцінки доказів. Однією з особливостей оцінки висновку експерта є необхідність спеціального мотивування підстав, за якими відкидається висновок.

Суд під час оцінювання висновку експерта має з`ясувати: 1) чи було дотримано вимог законодавства під час призначення та проведення експертизи; 2) чи не було підстав для відводу експерта; 3) компетентність експерта й дотримання меж його повноважень; 4) достатність поданих експертові об`єктів дослідження; 5) повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; 6) узгодженість між дослідницькою частиною та висновком експертизи; 7) обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами кримінального провадження.

Оцінюючи висновок експерта, суд може перевірити як дотримання процесуального порядку проведення експертизи (перевірку законності викладеного), так і правильність висновків (перевірка обґрунтованості висновку).

Оцінка обґрунтованості висновку експерта повинна враховувати перевірку правильності застосованих наукових положень та обраної методики дослідження; умотивованості, аргументованості висновку; наявності або відсутності у висновку експерта внутрішніх суперечностей; наявності у висновку експерта повних відповідей на поставлені питання.

Ретельній оцінці повинні бути піддані фактичні вихідні дані, які використані експертом самостійно з матеріалів кримінального провадження.

За результатами такої оцінки суд може дійти таких висновків: висновок експерта повний та обґрунтований і такий, що має значення для кримінального провадження; висновок неповний або недостатньо зрозумілий і потребує допиту експерта чи проведення додаткової експертизи; висновок експерта необґрунтований або сумнівний з точки зору його правильності і вимагає повторної експертизи чи інших процесуальних дій з метою його перевірки.

Одним із способів перевірки достовірності висновку експерта у кримінальному провадженні є допит експерта. Допит експерта можливий лише після надання ним письмового висновку та не повинен виходити за межі проведеного дослідження.

Допит експерта є процесуальною дією, яка може здійснюватися як в ході досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

На підставі ч. 7 ст. 101 КПК України кожна сторона має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку.

Процесуальний порядок та предмет допиту експерта у суді визначений ст. 356 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 356 КПК України за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

Суд зазначає, що за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або з власної ініціативи суд вправі викликати експерта до суду для допиту з приводу роз`яснення (уточнення, доповнення) висновку. Допит експерта має на меті роз`яснення термінології, окремих формулювань, з`ясування методу дослідження, уточнення компетенції експерта, пояснення розбіжностей між обсягом поставлених запитань і висновками експерта, встановлення суперечностей між висновком експерта й іншими наявними у кримінальному провадженні доказами або між декількома висновками щодо одного й того ж предмета чи питання дослідження. Незважаючи на те, що висновок експерта (докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи) подається у письмовій формі, кожна сторона відповідно до частини 7 статті 101 цього КПК має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку.

Судом встановлено, що у кримінальному провадженні судово-медичним експертом Богодухівського відділення КЗОЗ «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» ОСОБА_9 проведено судово-медичну експертизу та складено висновок експерта №12-14/31-КК/23 від 28 квітня 2023 року. Також судово-медичною експертною комісією КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» проведено комісійну судово-медичну експертизу та складено висновок експерта (експертиза за матеріалами справи) №141 від 30 травня 2023 року у відношенні гр. ОСОБА_11 , 2005 року народження, які долучені до матеріалів кримінального провадження.

Захисник обвинуваченого зазначав, що між первинною та комісійною судово-медичною експертизою мають місце протиріччя, тому що ступінь тяжкості встановлений по різним ознакам, а ступінь тяжкості перелому альвеолярного відростку в комісійній експертизі окремо не визначений та не дана оцінка тривалості здоров`я внаслідок цього перелому.

Враховуючи викладене, з метою з`ясування всіх обставин справи та можливості усунення всіх сумнівів та суперечностей, суд вважає за можливе клопотання захисника ОСОБА_8 задовольнити та викликати у судове засідання експерта для проведення його допиту та роз`яснення висновку №141 комісійної судово-медичної експертизи гр. ОСОБА_11 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 101, 356 КПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_8 про допит експерта - задовольнити.

Викликати лікаря судово-медичного експерта першої кваліфікаційної категорії КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» ОСОБА_10 у судове засідання, яке відбудеться 23 червня 2025 року о 13 год 30 хв у приміщенні Краснокутського районного суду Харківської області (вул. Охтирська, 15, с-ще Краснокутськ Богодухівського району Харківської області) для допиту та роз`яснення ним висновку експерта №141 від 30.05.2023 відносно гр. ОСОБА_11 , 2005 року народження.

Відкласти судове засідання до 13:30 год. 23 червня 2025 року.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Копію ухвали суду направити комунальній установі «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» (пров. Валіховський, 4, м. Одеса, 65100) для виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1