Номер провадження:1-кс/521/2451/25
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 червня 2025 року м.Одеса
Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється Малиновською окружною прокуратурою міста Одеси.
Досудовим розслідування встановлено, що розпорядженням Південнівського міського голови №40/10-01 від 14.02.2025 ОСОБА_5 призначено на посаду заступника начальника управління начальника фінансово-економічного відділу управління житлово-комунального господарства Южненської міської ради Одеського району Одеської області та присвоєно 11 ранг посадової особи місцевого самоврядування.
Також розпорядженням Південнівського міського голови №41/10-01 від 17.02.2025 на ОСОБА_5 покладено виконання обов`язків заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради начальника управління житлово-комунального господарства Южненської міської ради Одеського району Одеської області з 18.02.2025 на строк по 18.04.2025 включно.
Розпорядженням Південнівського міського голови №98/10-01 від 18.04.2025 на ОСОБА_5 покладено виконання обов`язків заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради начальника управління житлово-комунального господарства Южненської міської ради Одеського району Одеської області з 21.04.2025 на строк по 20.06.2025 включно.
Розпорядженням Південнівського міського голови №149/10-01 від 19.06.2025 на ОСОБА_5 покладено виконання обов`язків заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради начальника управління житлово-комунального господарства Південнівської міської ради Одеського району Одеської області з 23.06.2025 на строк по 22.08.2025 включно.
Відповідно до розподілу обов`язків між Південнівським міським головою, секретарем міської ради, керуючим справами виконавчого комітету, заступниками міського голови з питань діяльності виконавчих органів Південнівської міської ради Одеського району Одеської області, затвердженого розпорядженням Південнівського міського голови №60/05-22 від 19.02.2025, виконуючий обов`язки заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради начальника управління житлово-комунального господарства Південнівської міської ради Одеського району Одеської області ОСОБА_5 , окрім іншого, відповідає перед міським головою за здійснення відповідними виконавчими органами ради та її виконавчим комітетом повноважень, передбачених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» щодо забезпечення дотримання вимог чинного законодавства в галузі житлово-комунального господарства, благоустрою, енергетики; забезпечує координацію роботи міської ради, її виконавчих органів з міськими комунальними підприємствами у сфері благоустрою та житлово-комунального господарства; сприяє розвитку і реалізації в міській територіальній громаді державної політики у сфері житлово-комунального господарства, забезпечення громади якісними житлово-комунальними та ритуальними послугами, реформування власності, реструктуризації, приватизації, розвитку конкуренції в цій галузі.
Крім того, згідно вказаного розподілу обов`язків ОСОБА_5 у межах своїх функціональних повноважень та повноважень, наданих чинним законодавством, спрямовує, координує і контролює роботу, окрім іншого, комунального підприємства «Екосервіс», одним з видів діяльності якого відповідно до статуту є благоустрій територій.
Отже, ОСОБА_5 , тимчасово обіймаючи посаду заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради начальника управління житлово-комунального господарства Південнівської міської ради Одеського району Одеської області, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, у відповідності до Примітки 1 ст. 364 КК України та Примітки 2 ст. 368 КК України є службовою особою, яка займає відповідальне становище.
Так, у середині квітня 2025 року, більш точної дати та часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_7 , перебуваючи поблизу парку ім. Марка Твена в м. Одесі, у ході спілкування з ОСОБА_5 повідомив про наявну у нього, як голови правління ОСББ «Т.Г. Шевченка 5», необхідність здійснення робіт з благоустрою території, прилеглої до будинку №5 по вул. Тараса Шевченка в м. Південне Одеської області.
У цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на можливе одержання від ОСОБА_7 неправомірної вигоди для себе за організацію робіт з благоустрою території силами та засобами підконтрольного йому КП «Екосервіс» без укладення договору, поєднане з вимаганням такої вигоди, реалізуючи який, діючи умисно, з корисливих мотивів, ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_7 , що лише у випадку надання неправомірної вигоди у розмірі, визначеному після огляду території та з`ясування обсягу робіт, силами та засобами вказаного комунального підприємства будуть здійсненні роботи з благоустрою, погрожуючи, що у випадку відмови жодне з комунальних підприємств, яке надає послуги з благоустрою на території міста Південне Одеської області, не погодиться на виконання таких робіт.
У подальшому, ОСОБА_5 , використовуючи своє службове становище виконуючого обов`язки заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради начальника управління житлово-комунального господарства Південнівської міської ради Одеського району Одеської області, діючи умисно, з корисливих мотивів, надав вказівку директору КП «Екосервіс» провести огляд території, прилеглої до будинку №5 по вул. Тараса Шевченка в м. Південне Одеської області, визначити обсяг робіт та здійснити розрахунок їх вартості.
Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, будучи ознайомленим з результатами виконання директором КП «Екосервіс» наданої вказівки, 16.06.2025 приблизно о 12.55 годині, перебуваючи в приміщенні ресторану «Pizza & Steak» за адресою: Одеська область, м. Південне, просп. Миру, 19, у ході спілкування з ОСОБА_7 повідомив, що за здійснення робіт з благоустрою території, прилеглої до будинку №5 по вул. Тараса Шевченка в м. Південне Одеської області, силами та засобами вказаного комунального підприємства йому необхідно надати неправомірну вигоду в розмірі 10 000 грн.
У подальшому, 26.06.2023 приблизно о 14.45 годині, ОСОБА_5 , зустрівшись за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 поблизу будинку №5 по вул. Тараса Шевченка в м. Південне Одеської області, перебуваючи у бомбосховищі даного будинку, використовуючи надану йому владу та службові повноваження всупереч інтересам служби, переслідуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою власного незаконного збагачення, одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у сумі 10 000 грн. за організацію ним робіт з благоустрою території силами та засобами КП «Екосервіс» без укладення договору, чим довів свій злочинний умисел, спрямований на отримання неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дії з використанням наданого службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, до завершення.
Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а саме в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дії з використанням наданого їй службового становища, вчинене службовою особою, яка займає відповідальне становище, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
27.06.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допитів свідків, протоколами оглядів речей та документів, протоколом затримання особи, протоколом огляду місця події, протоколом огляду і вручення грошових коштів, матеріалами проведених негласних слідчих (розшукових) дій, а також іншими матеріалами кримінального провадження в своїй сукупності.
Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК.
Відтак у слідства є достатні дані вважати про об`єктивну наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_5 інших більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, так як жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наведеним ризикам.
Відповідно до ч. 3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави.
За описаних обставин визначення застави у розмірі, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, буде достатнім стимулюючим фактором, який би підозрюваний або інша особа (заставодавець) боялися б втратити внаслідок невиконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків. Такий розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження та не є завідомо непомірним для підозрюваного.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрювану у скоєні злочину, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.
Прокурор та слідчий підтримали клопотання, просили його задовольнити та визначити заставу у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатної особи, врахувати наявність ризиків та обгрунтованість підозри у вчиненні корупційного злочину.
Захисник підозрюваного заперечував проти клопотання слідчого, зазначив, що кваліфікація дій підозрюваного є невірною, ризики не обгрунтовані, інших свідків, крім зазначених у матеріалах клопотання, не має, тому відсутні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися, впливати на свідків або вчинити інший злочин. Просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, зазначивши, що ризики не доведені, підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання, перебуває у фактичних шлюбних відносинах, є неповнолітня дитина 2013 р.н. на утриманні, у разі задоволення клопотання слідчого просив зменшити розмір застави.
Перевіривши та дослідивши надані матеріали до клопотання, заслухавши думки учасників процесу, суд вважає, що подане клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, спробам знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, спробам незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадження, спробам перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, спробам вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вимогами ч.2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч.1, ч.2 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
Статтею 2 КПК визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (ч.1 ст.276 КПК України). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність. З наведених підстав суд відхиляє посилання сторони захисту на невірність кваліфікації дій підозрюваного, оскільки питання кваліфікації кримніального правопорушення відноситься виключно до компетенції органу досудового розслідування та вирішується сае під час досудового розслідування із врахуванням зібраних доказів. На час розгляду клопотання слідчому судді надано достатньо доказів щодо обгрунтованості підозри, що у свою чергу надає слідчому суддді підстав припускати можливість вчинення підозрюваним інкримінованого йому злочину.
У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які указують на факти, що ОСОБА_5 міг вчинити вказане у клопотанні правопорушення і такі є переконливим для суду, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього такого обмежувального заходу, як тримання під вартою. З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою.
При вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу оцінці судом підлягають наявність та/або продовження існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК. Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому. За наведених обсмтавин суд також відхиляє посилання сторони захисту на відсутність доказів існування наведених слідчим у клопотанні ризиків.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує особі підозрюваного ОСОБА_5 , який раніше не судимий, має постійне місце проживання, має на утриманні неповнолітню дитину 2013 р.н., підозрюється у вчинені тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, що вказує на наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.183 КПК України.
Згідно ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - є однією з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу. Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.
Відтак, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя враховує ту обставину, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а також враховуючи наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим, особу підозрюваного, вимог наведеного законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Підстав для обрання більш м`яких запобіжних заходів слідчим суддею не встановлено.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст.182 КПК України розмір застави, слідчий суддя враховує не лише обсяг повідомленої підозри, а також і правові позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гафа проти Мальти»).
Відтак, з однієї сторони розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншої - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.
Розмір застави щодо особи, підозрюваного чи обвинуваченого у вчинені тяжкого злочину визначається у межах від 20 (двадцяти) до 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Суд приходить до висновку, що ОСОБА_5 необхідно визначити розмір застави виходячи з тяжкості інкримінованого йому злочину та обставин його вчинення, тяжкості покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим, його особи та його матеріального становища, тому суд вважає, що розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатної особи, що складає 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень є достатнім.
Керуючись ст. ст. 132, 176-178, 372 КПК України, слідчий суддя-
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 (п`ятдесят вісім) днів в межах строку досудового розслідування з триманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» до 24 серпня 2025 року включно.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатної особи, що складає 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
Підозрюваний ОСОБА_5 з дня визначення судом розміру застави може внести заставу на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Одеській області або забезпечити її внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, суду.
За умови внесення застави на підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до ч.5 ст.194 КПК України будуть покладені обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Наслідком невиконання зазначених обов`язків є звернення застави в дохід держави і обрання до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або тримання під вартою.
Строк дії ухвали суду становить до 24.08.2025 року включно.
Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1