печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0001523 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

На розгляд слідчого судді надійшло вказане клопотання.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження №0001523 від 25.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 114-1 та ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 409, ст. 336, ч. 2 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 24.10.2024 призваний на військову службу за призовом під час мобілізації на особливий період. Наказом командира військової частини №314 від 29.10.2024 курсант ОСОБА_5 зарахований до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 , поставлений на всі види забезпечення та призначений на посаду курсанта навчального взводу навчальної роти 3 навчального батальйону школи індивідуальної підготовки.

У невстановлені досудовим розслідуванням місці, дату та час, але не пізніше 19.11.2024, у військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 Збройних сил України ОСОБА_5 виник протиправний умисел на ухилення від несення обов`язків військової служби, шляхом використання підроблених документів.

З метою реалізації свого злочинного задуму, будучи достеменно обізнаним про відсутність законних підстав для звільнення з військової служби в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , знаходячись у невстановленому досудовим розслідування місці та у невстановлений час, але не пізніше 19.11.2024, із використанням засобів миттєвого обміну повідомленнями, звернувся до раніше незнайомих ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які діючи спільно, за грошову винагороду, погодилась виготовити підроблені медичні документи щодо оформлення його дружині ОСОБА_9 групи інвалідності по вигаданій хворобі та з цією метою надав цій особі персональні дані своєї дружини.

Використовуючи отримані від ОСОБА_5 дані, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у невстановлений час, але не пізніше 17-40 год. 19.11.2024 підробили наступні офіційні документи, а саме: Довідку до акта огляду медико соціальною-експертною комісією серія: 12 ААВ №544792, яка нібито видана Рівненською обласною МСЕК №2, згідно якої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлено інвалідність ІІ (другої) групи, та заключення ЛКК, видане нібито Медичним центром «ОМП МЕД», про те, що догляд за останньою довірено виконувати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отримавши грошову винагороду, ОСОБА_8 під вигаданими (не справжніми) анкетними даними іншої особи - ОСОБА_10 , не пізніше 17-40 год. 19.11.2024, перебуваючи за адресою: м. Київ, бульвар Воскресенський, 40, у відділенні ТОВ «Нова Пошта» № 103, поштовим відправленням №9117 направив зазначені підроблені документи із використанням поштово-логістичної компанії ТОВ «Нова Пошта» до Рівненської області, м. Здолбунів, вулиця Паркова, 72, (відділення № 3), на ім?я ОСОБА_9 .

ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем Збройних сил України, після отримання перелічених підроблених документів, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, в умовах особливого періоду, з метою ухилитись від несення обов`язків військової служби, 02.12.2024 подав командиру зведеної навчальної роти 3 навчального батальйону військової частини НОМЕР_1 рапорт, у якому зазначив завідомо неправдиві відомості про наявність у нього підстав, передбачених п. 3 ч. 12 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» (чинний на момент подання рапорту тобто 10.12.2024), а саме сімейні обставини - необхідність здійснювати постійний догляд за його дружиною ОСОБА_9 , яка є особою з інвалідністю.

До рапорту про звільнення курсант ОСОБА_5 додав завідомо неправдиві документи, а саме: Довідку до акта огляду медико соціальною-експертною комісією серія: 12 ААВ №544792, яка нібито видана Рівненською обласною МСЕК № 2, згідно якої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлено інвалідність ІІ (другої) групи, та заключення ЛКК, видане нібито Медичним центром «ОМП МЕД», про те, що догляд за останньою довірено виконувати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Цього ж дня вказаний рапорт із долученими до нього документами прийнятий та зареєстрований за №9458.

За результатами розгляду поданого ОСОБА_5 рапорту та долучених до нього підроблених документів наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 31.12.2024 №363 солдата ОСОБА_5 звільнено з військової служби в запас на підставі пункту 3 частини 12 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» і направлено для зарахування на військовий облік ІНФОРМАЦІЯ_3 .

10.07.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень:

- ч. 4 ст. 409 КК України, тобто в ухиленні військовослужбовця від несення обов`язків військової служби шляхом підроблення документів, вчинене в умовах воєнного стану;

- ч. 4 ст. 358 КК України, тобто у використанні завідомо підроблених документів.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 409 та ч. 4 ст. 358 КК України, повністю підтверджується зібраними у даному кримінальному провадженні доказами.

Підставою для застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 згідно ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 409 та ч. 4 ст. 358 КК України, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому звернутися до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу, у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у тому числі у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачене покарання лише у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, тому підозрюваний без належного контролю його поведінки може переховуватись від органів досудового розслідування, з метою уникнення покарання, оскільки останнє є доволі значним терміном ув`язнення. Окрім того, ОСОБА_5 підозрюється використанні завідомо підроблених документів, що дає можливість останньому здійснити перетин державного кордону України із використанням підроблених документів та безперешкодно там переховуватись від органу досудового розслідування.

Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що на даний час у вказаному кримінальному провадженні не встановлені всі обставини, які підлягають доказуванню, не встановлені всі особи, які причетні до його вчинення, місцезнаходження речей і документів, які можуть мати значення речового доказу у кримінальному провадженні. У випадку обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, ОСОБА_5 , знаючи про місцезнаходження зазначених речей і документів, може їх безперешкодно знищити, сховати або спотворити, а також може попередити інших осіб, які причетні до вчинення даного злочину, про можливу кримінальну відповідальність.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, проявляється у тому, що на даний час у кримінальному провадженні не допитано усіх свідків, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження та не встановлено усіх осіб причетних до вчинення вказаного злочину, а тому підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі може незаконно впливати на зазначених осіб. У випадку обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 не пов`язаного з триманням під вартою, останній зможе безперешкодно, в тому числі з використанням засобів мобільного зв`язку, спілкуватися з зазначеними особами та коригувати заходи з уникнення від кримінальної відповідальності.

Ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме перешкоджати кримінальному провадженню іншим способом, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , з метою перешкодити проведенню слідчих і процесуальних дій, може зловживати процесуальними правами, що може виразитись у невчасній явці для проведення слідчих дій у справі або неявці під приводом територіальної віддаленості від органу досудового розслідування. Також підозрюваний може затягувати з отриманням та ознайомленням з процесуальними документами, вручення чи надання для ознайомлення яких є обов`язковим під час проведення досудового розслідування;

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення, полягає у тому, що з врахуванням обставин вчиненого злочину є підстави вважати, що неправомірні дії ОСОБА_5 носять непоодинокий характер. Зокрема, характер та спосіб вчинених дій, тяжкість вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення, дають підстави вважати, що перебуваючи на волі ОСОБА_5 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, з метою уникнення кримінальної відповідальності, у т. ч. шляхом підроблення документів тощо.

Враховуючи викладене, характер вчинення кримінального правопорушення, особу підозрюваного, сторона обвинувачення вважає, що застосування до останнього більш м`якого запобіжного заходу ніж взяття під варту не забезпечить у повній мірі виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та не дасть змогу запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підстави, які б свідчили про неможливість утримання ОСОБА_5 в установах попереднього ув`язнення за станом здоров`я відсутні.

Посилаючись на викладене, слідчий просив застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, визначити розмір застави підозрюваному ОСОБА_5 не менше 330 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 999 240 гривень, у разі сплати застави та звільнення з-під варти покласти на підозрюваного наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілим, підозрюваними та іншими особами з приводу обставин вчиненого нею кримінального правопорушення; здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з викладених в ньому підстав, просив задовольнити. Зазначив, що підозрюваний ОСОБА_5 неодноразово не з`явився на виклики слідчого, що підтверджує існування в провадженні ризиків та необхідність застосування запобіжного заходу.

Захисник ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на недоведеність передбачених ст. 177 КПК України ризиків. Зазначив, що підозрюваний не ухилявся від виклику слідчого для допиту. Ризик знищити, сховати будь-які з речей та документів не доведений, оскільки всі необхідні докази слідством вилучені. Ризик незаконного впливу відсутній, більшість документів, долучених до клопотання, не стосується ОСОБА_5 . Ризик перешкоджання кримінальному провадженню непідтверджений, ОСОБА_5 та його дружина готові співпрацювати зі слідством та надавати показання. Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення також необґрунтований, знаряддя виготовлення підроблених документів виявлено у інших фігурантів провадження, які дійсно здійснювали протиправну діяльність. ОСОБА_5 одружений, має 2-річну дитину, проживає з сім`єю в орендованій квартирі окремо від батьків. Сума застави, зазначена у клопотанні, є явно непомірною для підозрюваного. З огляду на викладене просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника, зазначивши, що йому не було відомо, що документи підроблені, оскільки дружина часто хворіла та після пологів стан її здоров`я погіршився. Вказав, що не прибув на попередні виклики, оскільки шукав собі адвоката, їхати без адвоката не хотів. 15.07.2025 не з`явився за повісткою слідчого, оскільки слідчий 15.07.2025 направив повістку про виклик на 16.07.2025.

Допитана за клопотанням захисника свідок ОСОБА_9 повідомила, що перебуває у шлюбі з ОСОБА_5 , останній дізнався, що документ про її інвалідність є підробленим, лише 10.07.2025 під час обшуку за місцем їх проживання. Вказала, що надала знайомому знайомої 1000 Євро для пришвидшення отримання довідки МСЕК про інвалідність. У подальшому передавала отриманий документ чоловіку на полігон посилкою. ОСОБА_5 сказали, що він має звернутися в штаб, де написати заяву про звільнення з військової служби на підставі того, що його дружина отримала інвалідність 2 групи. Того, що довідка про інвалідність є несправжньою, не розуміла, проте жодних лікарських комісій та медичних обстежень не проходила. Має проблеми із серцем, але не «прям такі…», в школі була звільнена від фізкультури. На питання прокурора повідомила, що ОСОБА_5 призвали на військову службу в кінці жовтня 2024 року, а вона звернулась за отриманням довідки про інвалідність на початку листопада 2024 року, тобто впродовж тижня-двох після того, як ОСОБА_5 призвали. Вона раз на два тижні відвідувала чоловіка, процедурою отримання нею інвалідності він не цікавився.

Вислухавши позиції сторін, показання свідка, дослідивши матеріали клопотання, долучені стороною захисту документи, слідчий суддя надходить наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001523 від 25.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 114-1, ч. 3, 4 ст. 358, ч. 4 ст. 409, ст. 336, ч. 2 ст. 209 КК України.

10.07.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 409, ч. 4 ст. 358 КК України /том 2 а. м. 192-198/.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини та вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів щодо можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, містяться в їх сукупності в матеріалах, здобутих в ході проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, копії яких долучено до матеріалів клопотання, а саме у: повідомленні на запит від Генерального штабу ЗСУ від 13.05.2025 /том 1 а. м. 55-63/, протоколах огляду від 07.11.2024, 08.11.2024, 03.02.2025, 08.02.2025, 10.12.2024, 15.01.2025 /том 1 а. м. 64-239/, протоколах за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - огляд і виїмка кореспонденції від 04.11.2024, 24.10.2024, 30.10.2024, 25.10.2024, 31.10.2024, 04.11.2024, 28.10.2024, 30.10.2024, 17.10.2024, 14.11.2024, 18.11.2024, 15.11.2024, 20.11.2024, 19.11.2024, 25.11.2024, 05.11.2024, 01.11.2024, 11.11.2024, 04.11.2024, 08.11.2024 /том 2 а. м. 1-24, 29-46, 55-104, 107-109, 112-121, 146-155, 161-168/, протоколі за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - спостереження за річчю від 21.10.2024 /том 2 а. м. 25-28/, протоколах за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - спостереження за особою від 07.11.2024, 22.11.2024, 30.10.2024, 11.12.2024 /том 2 а. м. 47-54, 105-106, 110-111, 158-160, 171-173/, протоколі за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи від 01.11.2024 /том 2 а. м. 122-145/.

Приймаючи вказані дані з точки зору належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, вважаю їх достатніми для визначення поняття обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_5 на даній стадії кримінального провадження.

Посилання сторони захисту та свідка ОСОБА_9 на те, що саме вона вчиняла дії щодо отримання довідки МСЕК жодним чином не спростовують повідомленої ОСОБА_5 підозри за ч. 4 ст. 409, ч. 4 ст. 358 КК України, оскільки те, що дружина домовлялась про придбання завідомо підроблених документів та отримувала їх не спростовує того, що підозрюваний використав завідомо для нього підроблені документи для ухилення від несення обов`язків військової служби.

Посилання сторони захисту на те, що свідок ОСОБА_9 не знала, що довідка про інвалідність підроблена, є очевидно надуманими, оскільки сама свідок підтвердила, що до медичних закладів для проходження огляду та отримання інвалідності вона не зверталась, у відповідний період лікування не проходила, за отримання довідки сплатила кошти знайомому знайомої.

Версія захисту про те, що ОСОБА_5 не було відомо про те, що довідка про інвалідність дружини є підробленою, є сумнівною та підлягає перевірці в ході досудового розслідування кримінального провадження. Як зазначила сама свідок під час допиту, вона мала певні проблеми зі здоров`ям, в школі була звільнена від фізкультури, проте «не прям такі….». Довідку про інвалідність придбала саме після призову чоловіка на військову службу, відповідних обстежень не проходила.

Будь-якого документального підтвердження хвороб серця ОСОБА_9 сторона захисту слідчому судді не надала.

Слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, можливість переховування від слідства та суду, враховуючи тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , та суворість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, зокрема у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України, покарання за яке встановлене виключно у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років. Така суворість та безальтернативність покарання може спонукати особу переховуватись від органу досудового розслідування, суду з метою уникнення відповідальності, що обумовлює існування ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах провадження відсутні. При цьому наявність у ОСОБА_5 дружини та малолітньої дитини, хоч і позитивно характеризує підозрюваного, але не нівелює вказаного ризику, особливо на початковій стадії досудового розслідування тяжкого кримінального правопорушення.

Існування вказаного ризику, а також ризику перешкоджання провадженню іншим чином, зокрема шляхом неприбуття на виклики тощо, підтверджується і процесуальною поведінкою підозрюваного на даній початковій стадії провадження. Так, отримавши повідомлення про підозру та клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний тричі не з`явився на виклики слідчого (про завчасне отримання повісток розписався власноручно). Посилання підозрюваного на те, що він не міг знайти захисника, не є згідно ст. 138 КПК України поважними причинами неприбуття на виклик.

Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, вбачається з того, що як вказують слідчий, прокурор, на даній стадії провадження існують підстави вважати, що слідством виявлено та зібрано не повний обсяг речей і документів, що мають значення для кримінального провадження, та про такі предмети, документи, місця їх приховання можуть знати лише особи, які безпосередньо вчиняли інкриміновані діяння. ОСОБА_5 може знати про достовірне знаходження не вилучених на даний час речей та документів, що можуть бути знаряддями вчинення злочинів, мають значення речових доказів. У зв`язку з вказаним, слідчий суддя вбачає реальні ризики того, що зазначені предмети можуть бути знищені, спотворені тощо, що оцінено в сукупності із даними про особу підозрюваного.

Передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризик незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні наявний з огляду на те, що підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може особисто вчинити дії чи схиляти інших осіб до вчинення дій, спрямованих на примушення до зміни наданих раніше свідчень допитаними в межах досудового розслідування особами (шляхом залякування, умовляння, пропозиції грошової винагороди, погрозами тощо). При цьому, доказове значення для суду мають тільки ті показання, які суд сприймав безпосередньо під час судового засідання (або ж отриманих в порядку, передбаченому ст. 225 КПК України), тому до допиту осіб в суді такий ризик залишається актуальним.

Наявний також ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, який полягає у тому, що підозрюваний може ухилятися від явки до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, перешкоджаючи проведенню процесуальних дій та кримінальному провадженню в цілому. Вказане підтверджується і самим характером інкримінованого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється в тому, що ухилявся від несення обов`язків військової служби, відповідно в подальшому може не з`являтись і на виклики слідчого, прокурора.

Твердження сторони захисту про відсутність у матеріалах справи доказів на підтвердження існування визначених ст. 177 КПК України ризиків та їх необґрунтованість є безпідставними з огляду на вищевикладене.

З огляду на встановлення наявності обґрунтованої підозри, доведеність існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків, особу підозрюваного та конкретні обставини правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що будь-який більш м`який запобіжний захід, зокрема і домашній арешт, не зможе запобігти встановленим в провадженні ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 , а тому наявні підстави для задоволення клопотання слідчого, прокурора та застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому на виконання ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Абз. 5 ч. 5 ст. 182 КПК України визначено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Враховуючи конкретні обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , інші дані відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, із урахуванням принципів розумності і співмірності, вважаю необхідним визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн, у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти, оскільки внесення застави в такому розмірі на переконання слідчого судді буде справедливим та достатнім гарантуванням запобігання ризикам та виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Визначаючи такий розмір застави, слідчий суддя зазначає, що слідчий, прокурор, звертаючись до суду із проханням про застосування до ОСОБА_5 застави в розмірі 999 240 гривень, не дають таких даних про доходи, майновий стан підозрюваного та його родини, які б давали підстави стверджувати, що застава у межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, або інших даних про виключність даного випадку.

У разі звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, з метою належного контролю за процесуальною поведінкою підозрюваного вважаю необхідним у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, свідками у даному кримінальному провадженні, за переліком наданим слідчим, прокурором;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 194, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою обраховувати з 16.07.2025 та до 10.09.2025 включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід - заставу для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, визначених КПК України, - у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн, у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на відповідний рахунок суду та надати документ, що це підтверджує, слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві;

ЄДРПОУ банку: 26268059;

МФО 820172;

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Києва;

р/р UA1012089.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі його звільнення з-під варти внаслідок внесення застави обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, свідками у даному кримінальному провадженні, за переліком наданим слідчим, прокурором;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали слідчого судді та термін дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків визначити до 10.09.2025 включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення, може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1