У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.06.2025 м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гайворон Кіровоградської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, одруженого, офіційно працевлаштованого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, в рамках кримінального провадження № 0001913 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.06.2025 року,

ВСТАНОВИВ:

28.06.2025 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, в рамках кримінального провадження № 0001913 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.06.2025 року КК України.

Клопотання обґрунтовано наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлені дату, час та місці, але не пізніше 27.06.2025, у ОСОБА_5 , виник умисел, спрямований на вчинення нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із застосуванням насильства, яке є небезпечним для здоров`я потерпілої ОСОБА_7 , вчинений в умовах воєнного стану, з метою заволодіння належним потерпілій майном, зокрема мобільним телефоном.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 09 год. 15 хв. 27.06.2025, ОСОБА_5 , прибув за адресою: АДРЕСА_3 , та шляхом вільного доступу зайшов до третього під`їзду будинку, де піднявся на 18 поверх та став очікувати потерпілу ОСОБА_7 у міжквартирному коридорі.

Близько о 09:15 год. ОСОБА_5 , почув як потерпіла ОСОБА_8 виходить з ліфту та прямує до вхідних дверей квартири №217 , де остання проживає. У цей час, ОСОБА_5 , наблизились до потерпілої та використовуючи попередньо підготовлений предмет - балончик із сльозоточивим газом, розпилив його в області очей потерпілої ОСОБА_8 . У зв`язку з чим, остання почала відчувати печіння та прикрила обличчя руками.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 кинув на підлогу балончик та дістав інший заздалегідь підготовлений предмет для нанесення ударів - металеву палицю, та, з метою подолання фізичного опору, заподіяв потерпілій не менше трьох ударів в область голови, у результаті чого ОСОБА_7 втратила рівновагу та впала на підлогу у приміщенні загального балкону. Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 , наніс потерпілій ще не менше семи ударів в область голови, заподіявши потерпілій тілесні ушкодження у вигляді забійних ран лобової та тім`яної ділянок голови.

У цей час, ОСОБА_5 з метою заволодіння чужим майном, відкрито заволодів майном ОСОБА_7 , а саме: мобільним телефоном марки «Apple» моделі «Iphone 15 Pro Мах», титанового кольору, ІМЕН: НОМЕР_1 , ЕМЕІ2: НОМЕР_2 , із сім-картою оператора стільникового зв`язку «Водафон» НОМЕР_3 , який під час нанесення ударів випав з рук потерпілої поруч на підлогу.

Після вчинення розбійного нападу, поєднаного із застосуванням насильства небезпечного для життя потерпілої ОСОБА_7 вчиненого в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчинені нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаному із застосуванням насильства, яке є небезпечним для здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений в умовах воєнного стану, особою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

У зв`язку з викладеним та наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, виникла необхідність в застосуванні до підорюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з огляду на що слідчий за погодженням з прокурором звернувся з даним клопотанням до слідчого судді.

В судовому засіданні з розгляду даного клопотання, прокурор клопотання підтримав в повному обсязі з підстав та мотивів зазначених в ньому.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 заперечувала щодо задоволення клопотання та просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши думку прокурора, з`ясувавши позицію підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини 1 статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина 2 статті 177 КПК України).

Отже, умовою, без якої неможливе вирішення питання про застосування запобіжного заходу, є підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення, яка, власне, випливає зі змісту процесуального рішення прокурора, слідчого (за погодженням з прокурором), яке ґрунтується на зібраних під час досудового розслідування доказах та в якому формується твердження (припущення) про причетність певної особи до вчинення кримінального правопорушення, засноване на результатах розслідування, з повідомленням про це такій особі та роз`ясненням її прав і обов`язків в порядку статті 276-279 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що Солом`янським УП ГУ НП У м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001913 від 27.06.2025 (витяг з ЄРДР а.с. 6-7).

Так, 27.06.2025 ОСОБА_5 затримано на підставі ст. 208 КПК України та наступного дня встановивши наявність достатніх доказів, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України (повідомлення про підозру а.с. 90-91).

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

З загального обсягу наданих доказів сторони обвинувачення, орган досудового розслідування доводить перед судом причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення наступними доказами: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення а.с. 12-13, протокол огляду місця події а.с. 14-16, 17-24, 25-32, акт про застосування службової собаки а.с. 33, протокол допиту свідка а.с. 34-37, 38-41, протокол допиту потерпілого а.с. 44-47, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину а.с. 65-68, протокол допиту підозрюваного а.с. 69-71, повідомлення про підозру а.с. 90-93 та іншими.

Дослідивши обставини вчинення зазначеного вище кримінального правопорушення та можливу роль ОСОБА_5 у ньому, не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих та досліджених в судовому засіданні матеріалах, слідчий суддя переконався в тому, що аналіз представлених матеріалів пов`язує підозрюваного з кримінальним правопорушенням, доводячи його причетність в такій мірі, що виправдовує подальше розслідування та встановлює можливість вирішення питання про застосування стосовно нього запобіжного заходу, а тому слідчий суддя дійшов висновку, що пред`явлена ОСОБА_5 підозра є цілком обґрунтованою на час розгляду даного клопотання за представлених на її обгрунтування доказів.

Крім встановлення обґрунтованості пред`явленої особі підозри, положеннями статей 177,178, 194 КПК України визначена необхідність дослідження слідчим суддею під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу і таких обставин: підстави вважати, що існує хоча б один із ризиків кримінального провадження, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні; індивідуальні обставини підозрюваного та особливості інкримінованого кримінального правопорушення.

З метою недопущення впливу на кримінальне провадження, слідчий суддя оцінює вірогідність та реальну можливість здійснення підозрюваним спроб протидіяти кримінальному провадженню у способах, визначених в частині 1 статті 177 КПК України.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , прокурор послався на існування ризиків того, що він може: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу, у цьому кримінальному провадженні, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду є основним ризиком, який обґрунтовує необхідність вжиття запобіжних заходів.

Досліджуючи практику Європейського суду з прав людини, можливо дійти висновку, що небезпеку переховування від правосуддя необхідно визначати з урахуванням низки релевантних чинників, серед яких доцільно виокремити особистість обвинуваченого, його моральні якості та переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування, його міжнародні контакти у поєднанні із загрозою суворості можливого покарання (рішення у справах «Пунцельт проти Чехії», «В. проти Швейцарії).

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна.

На думку слідчого судді, на початкових етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності очікування можливого суворого покарання в сукупності з доказами причетності підозрюваного до скоєння злочину, саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Ця позиція суду узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Отже, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, слідчий суддя дійшов висновку про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Перевіряючи наявність ризику незаконного впливу на потерпілу у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками та потерпілими у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

Отже, на переконання слідчого судді, ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Щодо ризиків вчинити інше кримінальне правопорушення та/або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, ризику знищення, сховання або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя не може погодитись з доведенням наявності зазначених ризиків, оскільки сторона обвинувачення при доведенні їх існування не надала відповідних підтверджень зазначеному, а обмежилась лише висловленням припущень про можливе вчинення підозрюваним зазначених дій.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду клопотання частково існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення у поданому клопотанні.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості та матеріали, слідчий суддя під час застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу враховує, що станом на момент розгляду клопотання, останній має постійне місце проживання та реєстрації, офіційно працевлаштований, одружений, а отже має міцні соціальні зв`язки.

Підозрюваний ОСОБА_5 раніше не судимий, відомості про застосування до нього інших запобіжних заходів та про наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення слідчому судді не надано.

Отже, слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення загалом доведена можлива причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому злочину, а також вірогідність існування ризиків стосовно вчинення ОСОБА_5 дій, передбачених статтею 177 КПК України, що свідчить про наявність підстав для застосування до нього запобіжного заходу.

При цьому, відповідно до частини 1 статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у статті 177 КПК України.

Виходячи з положень пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

В межах даного кримінального провадження ОСОБА_5 підозрюється, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, що відносяться до категорії особливо тяжких злочинів та караються, позбавленням волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна.

Оскільки при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор довів обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини 1 статті 194 КПК України, але не довів обставину, передбачену пунктом 3 частини 1 цієї статті, то слідчий суддя, керуючись частиною 4 статті 194 КПК України, враховуючи встановлені обставини, наведені вище, щодо вчинення кримінального правопорушення та особи підозрюваного, дійшов висновку про наявність підстав для застосування іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а також покладення на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків, з передбаченого частиною п`ятою цієї статті переліку.

Слідчий суддя вважає, що для запобігання доведеним прокурором ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки, виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків, є необхідним та достатнім застосування щодо останнього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його фактичного місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Також у відповідності до положень частини 5 статті 194 КПК України на підозрюваного слід покласти обов`язки, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обгрунтування клопотання: прибувати за викликом до слідчого, прокурора чи суду; не відлучатися за межі м. Києва без дозволу прокурора, слідчого або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватись від спілкування зі свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та потерпілою ОСОБА_8 у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до Центрального міжрегіонального управління ДМС у м. Києві та Київській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

При визначенні строку, на який на підозрюваного покладаються зазначені вище обов`язки, з передбаченого частиною 5 статті 194 КПК України переліку, слідчий суддя враховує, що обов`язки можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців, а також те, що досудове розслідування відповідно до пункту 4 частини 3 статті 219 КПК України повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

У зв`язку з викладеним, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні цілодобово залишати житло за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , окрім випадків необхідної евакуації з метою збереження життя та здоров`я, отримання невідкладної медичної допомоги, в межах строку досудового розслідування тобто по 28 серпня 2025 року включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу прокурора, слідчого або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та потерпілою ОСОБА_8 у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до Центрального міжрегіонального управління ДМС у м. Києві та Київській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю;

Підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , негайно звільнити з під-варти в залі суду та доставити до місця проживання.

Ухвала слідчого судді діє до 28 серпня 2025 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному та направити до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного для забезпечення контролю за його поведінкою під час дії відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1