Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7049/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, подане прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження № 0000067, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань

від 10.07.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням в межах кримінального провадження № 0000067 від 10.07.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, про арешт майна.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в соціальній мережі «Instagram» існує сторінка під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 », на якій на постійній основі розміщується реклама, а саме: публікуються списки номерних знаків, які є в наявності, та пропонується продаж елітних державних номерних знаків за грошову винагороду.

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомив, що його знайомий неодноразово здійснював замовлення елітних номерних знаків через сторінку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » у соціальній мережі Instagram.

Придбання номерних знаків полягає в наступному: особа заходить на сторінку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », де залишає повідомлення з комбінацією цифр номерних знаків, які вона бажає отримати. Через деякий час особі приходить повідомлення, в якому вказано суму неправомірної вигоди, що коливається залежно від комбінації цифр. Після погодження суми приходить повідомлення, що за більш детальною інформацією потрібно звернутися в інтернет-месенджер телеграм до тегу « ІНФОРМАЦІЯ_3 », де обговорюються конкретна дата, час та дані конкретного співробітника територіального сервісного центру м. Києва, який оформить усі документи для отримання номерних знаків. Окрім того, потрібно надіслати дані особи та техпаспорт автомобіля, за яким будуть закріплені державні номерні знаки. Надалі в переписці надають реквізити банківської карти monobank НОМЕР_1 , на яку потрібно перерахувати грошові кошти.

У ході допиту ОСОБА_5 стало відомо, що 24 червня 2024 року останній зайшов на офіційну сторінку Головного сервісного центру MBC - «https://hsc.gov.ua» - з метою придбати номерні знаки НОМЕР_2 та 6666. Проте на сайті був відсутній жоден із зазначених номерів, після чого він надіслав повідомлення на сторінку «vehicles.exclusive». Через деякий час ОСОБА_5 отримав відповідь, у якій було зазначено: номер 0666 коштує 500 доларів США, а 6666 -

1000 доларів США, а також додано згадку про «офіційний платіж». Після цього надійшло повідомлення, що за більш детальною інформацією необхідно звернутися в месенджер Telegram до користувача « ОСОБА_6 ».

Таким чином, наведена інформація свідчить про те, що під час огляду офіційної сторінки ГСЦ МВС «https://hsc.gov.ua» жодні, так звані, «елітні» номерні знаки на сайті відсутні, натомість через соціальну мережу «vehicles.exclusive» можна придбати будь-який номерний знак. Це свідчить про налагоджений протиправний механізм, за участю співробітників Головного сервісного центру MBC.

Окрім того, у ході виконання доручення оперативним шляхом встановлено, що інтернет-месенджер Telegram під тегом « ІНФОРМАЦІЯ_3 » закріплений за номером телефону НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_7 , крім того, встановлео, що банківська карта monobank НОМЕР_1 також оформлена на ім`я громадянина України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Києва, який використовує мобільний номер телефону НОМЕР_3 .

У подальшому, 20.08.2024 приблизно о 13 год. 30 хв., перебуваючи: за адресою м. Київ,

пл. Лук`янівська, ОСОБА_5 зайшов із власного телефону в інтернет-месенджер Telegram на нік « ОСОБА_8 », який раніше надав ОСОБА_7 для спілкування. У ході телефонної розмови щодо придбання державного номерного знаку НОМЕР_2 ОСОБА_7 повідомив, що вказаний номер на даний час відсутній.

21.08.2024 приблизно об 11 год. 06 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Прорізна, 9, ОСОБА_5 отримав повідомлення від ОСОБА_9 , в якому зазначалося, що необхідно зайти на його сторінку в соціальній мережі Instagram «vehicles.exclusive», де розміщено рекламу зі списком державних номерних знаків, які можна придбати, а саме: 1010, 1100, 0300, 0400, 0600, 0090, 0444, 1110, 1133, 1313, 1616, 1818, 1777. Після цього, того ж дня, приблизно о 13 год. 20 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Прорізна, буд. 9, магазин «Продукти», ОСОБА_5 через платіжний термінал IBOX здійснив оплату грошових коштів на номер банківської карти НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_7 , у розмірі 5 тис. грн., а також на номер банківської карти НОМЕР_1 , яка належить провідному спеціалісту відділу логістики Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у м. Києві - ОСОБА_10 - у розмірі 3,5 тис. грн.

У подальшому, 23.08.2024 о 14:00 ОСОБА_5 прибув за адресою: м. Київ, вул. Бориса Грінченка 18, де розташований територіальний сервісний центр № 8048, та звернувся до вікна видачі, де документи прийняв адміністратор ОСОБА_11 . Останній повідомив, що необхідно звернутися до каси та сплатити всі офіційні платежі. Приблизно о 15:00 з вікна видачі номерних знаків адміністратор ОСОБА_11 видав ОСОБА_5 державні номерні знаки НОМЕР_5 та новий технічний паспорт автомобіля.

Окрім цього, 18.11.2024 року ОСОБА_5 у месенджері Telegram, на нік « ОСОБА_8 », який належить ОСОБА_7 , надіслав йому повідомлення з проханням допомогти з придбанням номерних знаків. У відповідь ОСОБА_7 повідомив: «КА0007 - 3.5 + касса и платежи» та «НН0001- 3.5 + касса и платежи». Приблизно через дві години ОСОБА_5 відповів, що бажає придбати номер НОМЕР_6 , на що ОСОБА_7 зазначив, що грошові кошти потрібно або передати йому особисто, або перерахувати на банківську картку.

19.11.2024 року, приблизно о 14:00, у месенджері Telegram на нік « ОСОБА_8 »

ОСОБА_5 , за вказівкою ОСОБА_7 , прибув на вул. Саксаганського та передав грошові кошти в сумі 3 500 доларів США особі на ім?я ОСОБА_12 .

20.11.2024 року, приблизно о 10:00, ОСОБА_5 зателефонував ОСОБА_7 та повідомив, що номерні знаки НОМЕР_6 уже продані, і він наразі вирішує питання щодо аналогічних номерів з київською реєстрацією.

Так, о 13:00 ОСОБА_5 зателефонував ОСОБА_7 та повідомив, що в м. Києві є державний номерний знак НОМЕР_2 , і сьогодні його можливо закріпити за автомобілем. Приблизно о 15 год. 30 хв. ОСОБА_5 прибув за адресою: м. Київ, вул. Павла Усенка, за вказівкою ОСОБА_7 та зателефонував йому, зазначивши, що ОСОБА_5 має підійти до кабінету № 25 і сказати, що він від « ОСОБА_13 » з приводу номерного знака НОМЕР_2 . Приблизно через 10 хвилин ОСОБА_5 піднявся в кабінет № 25 за вказівкою ОСОБА_7 та звернувся до ОСОБА_14 , повідомивши, що він від « ОСОБА_13 ». Останній забрав документи ОСОБА_5 і повідомив, що йому потрібно піти до каси банку та сплатити всі офіційні платежі. Після оплати ОСОБА_5 отримав технічний паспорт.

Крім того, в ході виконання доручення встановлено, що на постійній основі з банківської карти monobank НОМЕР_1 перераховуються кошти на картку ПриватБанку НОМЕР_9 , власником якої є громадянин України ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець м. Києва, мобільний телефон НОМЕР_10 , який займає посаду провідного спеціаліста відділу логістики регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у м. Києві. До його функціональних обов?язків входить розподіл номерних знаків між територіальними сервісними центрами м. Києва.

17.01.2025 року назва сторінки в соціальній мережі Instagram «vehicles.exclusive» була змінена на «boutique.nomer.odin».

Так, прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва на підставі Ухвали Подільського районного суду міста Києва, 13.05.2025 проведено обшук за адресою:

АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено речові докази.

У органу досудового слідства є підстави вважати, що вказані речі можуть бути предметом вчинення протиправного діяння та мають суттєве значення для даного провадження й нададуть можливість стороні обвинувачення довести факт вчинення кримінального правопорушення та з метою відшкодування шкоди завданої в наслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

В судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання з указаних у ньому підстав; вказав, що вилучені речі, а саме: комп`ютерна і мобільна техніка, купюри (із зазначенням серійного номеру кожної), є тими речами, право на відшукання та вилучення яких надано ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 02.05.2025 (у справі

№ 758/6270/25).

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 просила відмовити в задоволенні клопотання прокурора.

Заслухавши учасників, дослідивши додані до клопотання матеріали, якими обґрунтовано доводи, суд дійшов висновку про те, що його слід задовольнити.

Про факти, встановлені під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, зазначено вище.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

З огляду на положення ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуженню, передачі, перетворенню, використанню, втрати, приховуванню) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні. Арешт майна з підстав, передбачених положеннями п.п. 3, 4 ч. 2

ст. 170 КПК України, фактично, вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно до вимог ч.ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема, на нерухоме майно. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до його відчуження, передачі, приховування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

За змістом ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб

Як вбачається з матеріалів клопотання, у слідчого судді є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що відбулося кримінальне правопорушення, тож, враховуючи розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для особи підозрюваного та інших осіб, спосіб обмеження (заборона відчуження), оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження (арешту майна).

При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також враховує, що арешт майна це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження, і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, провести низку слідчих та процесуальних дій у межах цього кримінального провадження, тому арешт майна запобігає можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження тощо.

Відповідно до сталої практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинно бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатись між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи.

Слідчий суддя враховує, що арешт майна лише з мотивів винесення постанови про визнання його речовим доказом без доведення достатності доказів необхідності забезпечення збереження речового доказу не узгоджується з положеннями законодавства (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.03.2021 (провадження № 11-410сап20). Водночас орган досудового розслідування зазначив про потреби збереження вказаних речей як речових доказів.

Таким чином слідчий суддя дійшов висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, а також може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому приходить до висновку, що клопотання необхідно задовольнити та накласти арешт на вказане майно. Ненакладення арешту на зазначене майно може вплинути на досягнення дієвості кримінального провадження, що згідно зі ст. 131 КПК України є загальною метою забезпечення заходу кримінального провадження.

Також слід роз`яснити, що відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, подане прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 в межах кримінального провадження № 0000067, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.07.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 13.05.2025 в ході проведеного обшуку за адресою:

АДРЕСА_1 , предмети, а саме:

- ноутбук марки «Asus» модель «Х320U» та зарядний пристрій до нього, які поміщено до сейф-пакету PSP4354012;

- жорсткий диск «Transcend» S/N: A34225-0249 з кабелем USB для підключення, запаковано до сейф-пакету PSP4354012;

- мобільний телефон «iPhone 16 Pro» номер моделі: MYN43J/A, серійний номер: НОМЕР_11 , з сім-карткою мобільного оператора «Лайф» - НОМЕР_12 , запаковано до сейф-пакету EXP0368520;

- мобільний телефон «iPhone Х» в чохлі чорного кольору у вимкненому стані, запаковано до сейф-пакету EXP0368520;

- мобільний телефон «Nokia» модель «TA-1270» в чохлі сірого кольору у вимкненому стані, EXP0368520;

- мобільний телефон «Samsung» SM-M336B/DS в чохлі чорного кольору у вимкненому стані, EXP0368520;

- мобільний телефон «iPhone 14 Pro» в чохлі чорного кольору, має пошкодження на екрані та корпусі, у вимкненому стані, без сім-карти запаковано до сейф-пакету EXP0368520;

- ноутбук «HP», модель: RTL8822BE; RMN:HSN-Q17C-5 та зарядний пристрій до нього, запаковано до сейф-пакету PSP4354012;

- стартовий пакет «Lifecell» «Вільний лайф», номер телефону НОМЕР_13 , без фізичної сім-карти, запаковано до сейф-пакету EXP0368520;

- автомобільні номери (державної реєстрації):

- AA5194AA- у кількості 2 (дві) одиниці;

- KA1010ET- у кількості 2 (дві) одиниці;

- II1000MI- у кількості 2 (дві) одиниці;

- KA0006IM- у кількості 2 (дві) одиниці, запаковані до сейф-пакету PSP4354017;

- купюра номіналом 100 доларів США, серії FB57049445B у кількості 1 (одна) одиниця, запаковано до сейф-пакету WAR1330203;

- купюра номіналом 100 доларів США, серії FF32985369C у кількості 1 (одна) одиниця, запаковано до сейф-пакету WAR1330203;

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового

провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1