Справа № 761/3938/25
Провадження № 1-во/761/72/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2025 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 21.04.2025 у справі № 761/3938/25

ВСТАНОВИЛА

У провадженні судді Шевченківського районного суду м. Києва перебувала справа (761/3938/25) за скаргою адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на постанову слідчого Шевченківського УП ГУНП в м. Києві від 20.11.2024 про закриття кримінального провадження № 0003910.

Слідчим суддею 21.04.2025 скаргу задоволено, скасовано постанову слідчого Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 від 20.11.2024 про закриття кримінального провадження № 0003910 від 23.09.2023.

У заяві адвокат ОСОБА_3 просить виправити допущену суддею описку в резолютивній частині судового рішення, та викласти резолютивну частину у наступній редакції: «Скаргу адвоката АО «СКІФ» ОСОБА_3 на постанову слідчого Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 від 20.11.2024 про закриття кримінального провадження № 0003910 від 23.09.2023 залишити без задоволення». Таку заяву обґрунтовує тим, що 17.04.2025 ним через систему «Електронний суд» було скеровано заяву про залишення скарги без розгляду.

В судове засідання учасники не прибули.

Розглянувши заяву, дослідивши матеріали скарги у справі № 761/3938/25 слідча суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини другої статті 379 КПК України питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Так, в судовому засіданні 21.04.2025 слідчим суддею за наслідками проведеного розгляду постановлено ухвалу, якою скаргу адвоката ОСОБА_3 задоволено та скасовано постанову слідчого Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 від 20.11.2024 про закриття кримінального провадження № 0003910 від 23.09.2023. Розгляд скарги відбувався за відсутності учасників, які на судові виклики неодноразово не прибували.

З відповіді за підписом начальника відділу загальної канцелярії Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 , вбачається, що така заява адвоката ОСОБА_3 від 17.04.2025 дійсно була зареєстрована за вх. 38793/25, однак у зв`язку із надмірною завантаженістю така заява не була прикріплена до ОСК справи та не передавалась слідчій судді ОСОБА_1 .

Разом з тим, слід вказати на наступне.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Зміст та форма кримінального провадження згідно зі статтею 7 КПК України повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться диспозитивність. Диспозитивність кримінального процесу передбачає, що суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень згідно з КПК України (частина третя статті 26 КПК України).

Пунктом 18 частини першої статті 3 КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Порядок звернення до слідчого судді за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, розділами ІІ Заходи забезпечення кримінального провадження та ІІІ Досудове розслідування КПК України.

Отже, слідчий суддя - це суддя, уповноважений забезпечувати законність і обґрунтованість обмеження конституційних прав і свобод людини на стадії досудового слідства в кримінальному провадженні, до компетенції якого належить прийняття рішення про застосування заходів кримінально-процесуального примусу, надання дозволу на проведення слідчих та інших процесуальних дій, що обмежують конституційні права людини, розгляд скарг на дії (бездіяльність) слідчого та прокурора.

Слідчий суддя, вирішуючи питання, віднесені до його компетенції, приймає рішення у формі ухвал.

Судовий контроль слідчий суддя здійснює лише у вищезазначених випадках, під час розгляду клопотань про вжиття заходів забезпечення кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Так, відповідно до статті 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду помилку, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовленні тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, ухвалі, описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть рішення, ухвали.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Отже, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Дослідивши матеріали справи, зокрема зміст ухвали слідчого судді від 21.04.2025, та враховуючи викладене вище, не встановлено підстав для задоволення заяви, оскільки слідчим суддею описки допущено не було, крім того, виправлення про яке просить адвокат в разі задоволення заяви матиме місцем фактичну зміну суті постановленого рішення, що є неправомірним та неприпутимим.

Керуючись ст. ст. 376,379 КПК України, суддя

УХВАЛИЛА

Заяву адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 21.04.2025 у справі № 761/3938/25 залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1