Справа № 461/2948/25 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/1309/25 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

судового засідання

26 травня 2025 року м. Львів

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі

головуючої судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в м. Львові, апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 2 травня 2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця республіки білорусь, м. Бобруйськ, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, заяву ОСОБА_6 про відвід колегії суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та адвоката ОСОБА_7 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_8

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

та його захисника адвоката ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИЛА:

слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без можливості внесення застави.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 2 травня 2025 року частково задоволено клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 .

Застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань № 19» строком на 60 днів, тобто до 30 червня 2025 року включно, із можливістю внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242240 гривень 00 копійок.

Покладено на підозрюваного ОСОБА_6 у разі внесення застави, наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України, строком на 2 місяці, до 02.07.2025:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді прокурор ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою задоволити клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 , застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави з його подальшим утриманням у ДУ «ЛУВП №19, терміном на 60 днів.

У судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_6 заявив усну заяву про відвід колегії суддів в складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та адвоката ОСОБА_7 .

Подану заяву обґрунтував тим, що він не довіряє суду, бажає укласти договір з іншим адвокатом, просить відкласти розгляд справи на невизначений термін.

Прокурор ОСОБА_5 заперечив проти задоволення заяви про відвід суддів та адвоката.

Адвокат ОСОБА_7 просив відкласти розгляд справи для підготовки письмової заяви про відвід, не підтвердив вимог заяви про відвід.

Вивчивши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що в задоволенні усної заяви ОСОБА_6 про відвід колегії суддів Львівського апеляційного суду та адвокату слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Як визначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 9 листопада 2006 р. у справі «Білуха проти України», наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених резолюцією Еконоічної і Соціальної Ради ООН №2006/23 від 27 липня 2006 р., суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості.

Згідно з п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Європи «Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів» незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватись довірою не тільки з боку сторін в конкретному розгляді, але й з боку суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Статтями 75, 76 КПК України передбачено підстави для відводу, зокрема, судді в кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених, зокрема, статтями 75, 76 КПК України, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Такий відвід повинен бути вмотивованим.

Положеннями ч. 1 ст. 78 КПК України, передбачено, що захисником, представником не має права бути особа, яка брала участь у цьому ж кримінальному провадженні як слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, потерпілий, цивільний позивач, цивільний відповідач, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що особа не має права брати участь у цьому ж кримінальному провадженні як захисник або представник також у випадках:

1) якщо вона у цьому провадженні надає або раніше надавала правову допомогу особі, інтереси якої суперечать інтересам особи, яка звернулася з проханням про надання правової допомоги;

2) зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю (зупинення дії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю або його анулювання) в порядку, передбаченому законом;

3) якщо вона є близьким родичем або членом сім`ї слідчого, прокурора, потерпілого або будь-кого із складу суду.

Заявляючи відвід колегії суддів в складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та адвокату ОСОБА_7 підозрюваний не покликався на жодну з обставин, передбачених ст.ст. 75, 76, 78, 80 КПК України, які б виключали участь раніше визначених суддів та адвоката в даному провадженні, мотивував таку заяву лише недовірою до колегії суддів в складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та своїм бажанням залучити іншого адвоката.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожна особа має право на справедливий суд.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Апеляційний суд звертає увагу, що в підозрюваного ОСОБА_6 було достатньо часу для залучення іншого адвоката для участі в розгляді справи, у зв`язку із чим його клопотання про відкладення розгляду справи на невизначений термін для залучення іншого захисника, колегія суддів розцінює як зловживання процесуальними правами, яке призведе до зволікання у розгляді справи та суперечить вимогам КПК України, позиції Європейський суд з прав людини.

Будь-яких обставин, передбачених ст.ст. 75, 76, 78, 80 КПК України, які б виключали участь колегії суддів в складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та адвоката ОСОБА_7 у даному кримінальному провадженні не встановлено.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що у задоволенні усної заяви ОСОБА_6 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та адвоката ОСОБА_7 слід відмовити.

Керуючись ст. 75, 76, 78, 80, 81 КПК України, колегія суддів,

постановила:

у задоволенні заяви ОСОБА_6 про відвід колегії суддів у складі головуючої суддів ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та адвоката ОСОБА_7 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4