печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні № 0000875 від 02.05.2024, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України капітан поліції ОСОБА_5 , за погодженням прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000875 від 02.05.2024 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у добровільному зайнятті громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, а тому у зв`язку з існуванням ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваної покладених на неї процесуальних обов`язків, а також наявністю достатніх підстав вважати, що підозрювана перебуває на тимчасово окупованій території України, та яка постановою слідчого від 02.06.2025 оголошена у розшук, виникла необхідність у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримала внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисник в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, зазначив, що ОСОБА_6 не належним чином повідомлено про підозру, поряд з цим не доведено того факту, що ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук, що позбавляє слідчого суддю права для обрання йому запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення захисника та прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000875 від 02.05.2024 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

21.05.2025 складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Повідомлення про підозру вручено у спосіб, передбачений главою 11 КПК України для вручення повідомлень.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

У зв`язку із тим, що місцезнаходження підозрюваної не відоме через її перебування на тимчасово окупованій території та переховування від органів досудового розслідування, 02.06.2025 ОСОБА_6 оголошено у розшук.

Таким чином, прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрювана оголошена у розшук та перебуває на тимчасово окупованій території України, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України, що спростовує доводи сторони захисту щодо відсутності оголошення міжнародного розшуку підозрюваного, як ключового елемента для обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Поряд з цим, слідчий суддя зобов`язаний встановити відповідність повідомленої ОСОБА_6 підозри критерію «обґрунтована підозра».

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, підтверджується зібраними доказами у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрювана ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_6 має чинний паспорт громадянина України, це може свідчити про те, що остання, будучи обізнаною про кримінальне переслідування, може скористатись правом перетину державного кордону держави-агресора з тимчасово окупованої території України з метою ухилитися від кримінальної відповідальності за діяння, у вчиненні якого підозрюється.

ОСОБА_6 має родичів, які проживають на тимчасово окупованій території Луганської області. Зазначена обставина свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків на підконтрольній органам державної влади території України.

Оскільки підозрювана ОСОБА_6 добровільно погодилась обійняти посаду в незаконній установі, утвореному на тимчасово окупованій території України, це свідчить про відсутність бажання мати будь-який зв`язок з державою Україна. Зазначені обставини в сукупності дають підстави стороні обвинувачення стверджувати про високу ймовірність порушити процесуальні обов`язки підозрюваного, в тому числі з`являтись за першою вимогою до органу досудового розслідування та суду. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення є також реальним та обґрунтовується тим, що Враховуючи досвід роботи ОСОБА_6 на посадах в органах самоврядування та характер вчиненого кримінального правопорушення, а саме колабораційну діяльність, спрямовану на підтримку держави-агресора та її окупаційної адміністрації, специфіку збору доказів протиправної діяльності, яка полягає у відсутності поширення юрисдикції органів правопорядку на тимчасово окупованій території, усвідомлюючи це ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки України.

Крім цього кримінальне правопорушення, в якому ОСОБА_6 підозрюється, не припинено, ОСОБА_6 не затримана органами правопорядку України, матеріали, які долучені до клопотання, свідчать про продовження здійснення своєї діяльності. З наведеного випливає, що ОСОБА_6 продовжує вчиняти кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана ОСОБА_6 , оголошена у розшук та перебуває на тимчасово окупованій території, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, вчинятиме інше кримінальне правопорушення, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації її дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваній у кримінальному провадженні № 0000875 від 02.05.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці села Сторожково м. Шахтарськ Донецької області, громадянці України, паспорт громадянки України НОМЕР_1 , виданий 17.10.2001 Ленінським РВ УМВС України в Луганській області, РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1