УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.08.2025 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , що було погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001297 від 16.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням із прокурором звернувся із указаним клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на те, що 16.08.2025 близько 02 год. 30 хв. заступник командира роти № 3 батальйону УПП в Житомирській області ДПП капітан поліції ОСОБА_7 під час несення служби у складі екіпажу «Граніт-105» спільно з поліцейським - водієм УПП в Житомирській області ДПП сержантом поліції ОСОБА_8 , перебуваючи у форменому одязі та екіпіруванні, на службовому автомобілі, отримав повідомлення по лінії «102», що за адресою: м. Житомир, вул. Соснова, 15 а, ОСОБА_9 вчиняє хуліганські дії.

У ході опрацювання виклику встановлено, що до вчинення правопорушення причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого під час спілкування із вищевказаними працівниками поліції виник словесний конфлікт.

У подальшому у ОСОБА_6 , якому було достовірно відомо, що перед ним перебувають працівники поліції при виконанні службових обов`язків, виник протиправний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень капітану поліції ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , у стані алкогольного сп`яніння, демонструючи зневажливе ставлення до працівників правоохоронних органів, ігноруючи їх неодноразові законні вимоги заспокоїтись, поводячи себе зухвало, раптово наніс два удари кулаком правої руки в обличчя ОСОБА_7 , а саме: в ділянку підборіддя та виличної ділянки обличчя зліва.

У результаті умисних протиправних дій ОСОБА_6 капітану поліції ОСОБА_7 заподіяно тілесне ушкодження у вигляді: забою лівої виличної ділянки, забою садна підборіддя, садна лівого колінного суглобу, забою гемартрозу міжфалангового суглобу першого пальця правої кисті, що відноситься до категорії легких тілесних ушкоджень

16.08.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Як слідує зі змісту клопотання, вина ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 від 16.08.2025; рапортами - повідомленнями на лінію 102 від 16.08.2025; проколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 від 16.08.2025; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 16.08.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 16.08.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 16.08.2025; протоколом огляду предмету від 16.08.2025; повідомленням про підозру ОСОБА_6 від 16.08.2025; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 16.08.2025; іншими матеріалами кримінального провадження.

З метою запобігання спробам ОСОБА_6 переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого, свідків та/або вчинити інше кримінальне правопорушення, а також зважаючи на недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання указаним ризикам, враховуючи вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, котре відносяться до категорії нетяжкого злочину, слідчий за погодженням із прокурором вважає за доцільне застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали.

Слідчий в обґрунтування ризику, передбаченого п.п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України додав, що деякі зі свідків є знайомими підозрюваного. Також ОСОБА_6 неодноразово висловлював погрози в сторону потерпілого.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні просив обрати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту. Додав, що підробляє різними «халтурами», сплачує аліменти за рішенням суду, заборгованість по аліментах відсутня.

Захисник ОСОБА_5 не заперечила проти обрання указаного запобіжного заходу, але просила застосувати нічний домашній арешт. Зазначила, що ОСОБА_6 неофіційно працює, сплачує аліменти на утримання дитини, допомагає бабусі, яка проживає по вул. Офіцерська. На переконання сторони захисту, ризики необґрунтовані. Свідки не вказували на погрози з боку підозрюваного.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

За змістом ст.ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, серед іншого. переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

За змістом статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

У свою чергу обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

На переконання слідчого судді, надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують наведені у клопотанні ризики, які є підставою для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу.

У відповідності із ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, зокрема, прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю.

Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу, що передбачено ч. 7 ст. 194 КПК України.

Надаючи оцінку можливості вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя враховує, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Щодо наявності ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду слідчий суддя зважає, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, тобто існує ймовірність притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення при визначенні ризику переховування.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 не в останню чергу підтверджується показаннями потерпілого, свідків. Із урахуванням процедури, яка передбачена КПК України щодо отримання показань від потерпілого, свідків у кримінальному провадженні, ОСОБА_6 , не будучи обмеженим у вільному спілкуванні з указаними особами, може здійснювати на них вплив із метою спонукання до ненадання показань на стадії судового розгляду, перекручування або спотворення обставин, які їм можуть бути відомі щодо кримінального правопорушення для уникнення кримінальної відповідальності. Ризик здійснення тиску на свідків може бути визнано належною підставою на початкових стадіях провадження («Яжинський проти Польщі» (Jarzynski v. Poland) § 43).

З огляду на встановлені в судовому засіданні обставини справи, слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором було доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують передбачені пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України ризики, на які вказує сторона обвинувачення у клопотанні. Беручи до уваги те, що гр. ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відносяться до категорії нетяжкого злочину, враховуючи його вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, майновий стан, вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, а також тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, позицію самого ОСОБА_6 стосовно обрання відносно нього запобіжного заходу, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити клопотання та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до ЄДРСР.

Разом з цим, слідчим суддею стало відомо про існування рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17.10.2016 у справі № 295/11708/16-ц про стягнення з ОСОБА_6 аліментів на утримання сина ОСОБА_12 , 2012 року народження. Серед наведених у статті 177 КПК України обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу, присутня така обставина як наявність у підозрюваного утриманців. Оцінюючи в сукупності всі обставини, у тому числі й передбачені статтею 178 КПК України, слідчий суддя пристає на зауваження сторони захисту щодо надання можливості підозрюваному працювати та тим самим матеріально допомагати своїй дитині, у зв`язку із чим головуючий дійшов висновку про доцільність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період доби, а саме із 22 години до 06 години ранку. Відтак клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 181, 194 КПК України

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною підозрюваному залишати житло у певний період доби на строк дії ухвали, а саме до 16 жовтня 2025 року.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце проживання, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 із 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин у понеділок, вівторок, середу, четвер, п`ятницю, а також у вихідні суботу, неділю, святкові дні, протягом строку тримання під домашнім арештом без застосування електронних засобів контролю.

Зобов`язати ОСОБА_6 за кожною вимогою прибувати до слідчих слідчої групи, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001297, та прокурорів, котрі здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва в зазначеному кримінальному провадженні, а також покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утриматися від спілкування у будь-якій формі із потерпілим ОСОБА_7 та зі свідками у кримінальному провадженні № 0001297 із приводу інкримінуємого кримінального правопорушення, за винятком участі підозрюваного ОСОБА_6 у проведенні відповідних слідчих (процесуальних дій);

не відлучатися за межі м. Житомира без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою особи, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю

Обов`язки на ОСОБА_6 покладено на строк до 16 жовтня 2025 року.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1