Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/4903/25
Провадження № 1-кс/644/648/25
УХВАЛА

Іменем України

06 червня 2025 року слідчий суддя Індустріального районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження, -

УСТАНОВИВ:

04.06.2025 року, до суду надійшла відповідна скарга, документ сформований в системі «Електронний суд».

Ознайомившись із скаргою, яка подана на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження, вбачається, що вона складена замість державної мови переважно іншою (російською). З досліджених додатків до скарги, а саме Витягу з ЄРДР №0000223 від 14.05.2025 року, вбачається, що 14.05.2025 року внесені відомості до ЄРДР, за правовою кваліфікацією ст. 190 ч.1 КК України, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 13.05.2025 року до ВП №1 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області надійшла копія ухвали Індустріального районного суду м. Харкова суддя ОСОБА_3 , справа №644/3388/25, провадження №1-кс/644/416/25 від 30.04.2025 року, за скаргою ОСОБА_2 , щодо невнесення відомостей до ЄРДР передбаченою ч.1 ст. 190 КК України, за фактом заволодіння чужим майном шляхом обману та зловживання довірою, вчинене працівниками КНП «Міська клінічна лікарня №14 ім. проф. Л.Л. Гіршмана» Харківської міської ради, відповідно до копії пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого заявник ОСОБА_2 є потерпілим, пам`ятка вручена 16.05.2025 року дізнавачем ОСОБА_4 , а також, з копії постанови від 20.05.2025 року вбачається, що дізнавачем сектору дізнання відділу поліції №1 ХРУП №2 ГНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 , відповідне кримінальне провадження закрито, у зв`язку із відсутністю складу кримінального правопорушення. Копія постанови 21.05.2025 року направлена ОСОБА_2 ..

Слідчий суддя, вважає, що подана скарга підлягає поверненню заявнику, виходячи з наступних підстав.

Частиною 6 ст. 9 КПК України передбачає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься мова, якою здійснюється кримінальне провадження.

Відповідно до ч.1 ст.10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

За змістом ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIII судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

У ч.1 ст.29 КПК України регламентовано, що кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Тобто, згідно з Конституцією України, КПК України і зазначеним законом України органи досудового розслідування, прокуратура та суд як державні органи, а також їх посадові особи при здійсненні своїх повноважень і в інших публічних сферах суспільного життя, зобов`язані використовувати лише державну мову. Це також стосується і прийняття до розгляду документів, складених лише українською мовою.

Викладене узгоджується з Рішенням Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 8-рп/2008, відповідно до якого види судочинства (конституційне, адміністративне, господарське, кримінальне та цивільне) є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення.

При цьому, до прийняття заяви до розгляду слідчий суддя, суд позбавлені можливості постановляти процесуальні рішення, у тому числі й щодо залучення перекладача.

Переклад таких документів надає можливість слідчому судді чи суду з`ясувати наявність в особи, яка звертається, прав на таке звернення, а також перевірити дотримання нею передбачених КПК вимог щодо змісту документа і його додатків, адже право на доступ до суду не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення (п. 37 рішення Європейського Суду з прав людини від18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» (заява № 8863/06)).

За таких обставин, виходячи із системного аналізу положень Конституції України (ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92), КПК, Законів України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIII (ст. 12), «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від25 квітня 2019 року № 2704-VIII (ст. 1, ч. 6 ст. 13, частин 1, 2 ст. 14), документи, за результатами перевірки та/або розгляду яких розпочинається судовий контроль, в тому числі, на стадії досудового розслідування провадження мають бути викладені українською мовою (в перекладі на українську мову).

Зазначений правовий висновок викладений в ухвалах Верховного Суду від 21.01.2019 (справа № 61-49091ск18), від 07 червня 2019 року (справа №826/10114/17), від 03 вересня 2020 року (справа №826/6286/17), від 29 жовтня 2020 року (справа №815/1958/16), від 07 грудня 2020 року (справа №138/132/20), а також у постанові Верховного Суду від 31.10.2022 року у справі № 160/27610/21, та у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного суду від 19 вересня 2022 року у справі №521/12324/18.

Крім того, вимоги щодо викладення документа процесуального характеру державною (українською) мовою викладені також в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 19 вересня 2019 року у справі № 11-955зі19 (9901/98/19) та від 12 лютого 2020 року у справі № 9901/12/20 (П/9901/12/20).

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 25 грудня 1997 року №9-зп/1997 відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке згідно зі ст. 64 Конституції України не може бути обмежене. Тобто, обмеженням у доступі до правосуддя вважається відмова у прийнятті заяв, скарг, клопотань, оформлених згідно з чинним законодавством.

Однак, повернення скарг чи заяв через їх невідповідність встановленим вимогам не є порушенням такого права.

Аналогічні висновки наведені у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі № 521/12324/18 від 19.09.2022.

З урахуванням наведеного, оскільки скаргу складено замість державної мови переважно іншою (російською), що унеможливлює ознайомитись із доводами, які викладені заявником щодо підстав подачі скарги, вимогами за скаргою, та виконання судом своїх обов`язків, визначених процесуальним законом, слідчий суддя вважає необхідним скаргу повернути заявнику, що її подав та роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 29, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження, - повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчисляється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1