Справа № 201/7233/25
Провадження № 1-кс/201/2718/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2025 року м . Дніпро

Слідчий суддя Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Соборного районного суду міста Дніпра клопотання старшого слідчого в ОВС СВ 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Донецької обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000676 від 10.06.2025 року, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) Головного управління СБ України в Донецькій та Луганській областях перебуває кримінальне провадження №0000676 від 10.06.2025 року, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи умисно, з особистих мотивів, в умовах воєнного стану, перебуваючи у житловій квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , використовуючи власний , за допомогою встановленого додаткового програмного забезпечення, використовуючи акаунт під псевдонімом « ОСОБА_6 » месенджеру «Telegram», зареєстрований за номером мобільного телефону НОМЕР_1 , під час листування з заступником командира взводу-командиром відділення НОМЕР_2 батареї зенітно-ракетного дивізіону 1 Слов`янської бригади ( НОМЕР_3 ГВ ОМСБр) ЗС РФ, в/ч НОМЕР_4 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який використовує акаунт « ОСОБА_8 » месенджеру «Telegram», зареєстрований за номером мобільного телефону НОМЕР_5 , 07.06.2025, точний час під час досудового розслідування не встановлено, шляхом пересилання відеозапису несанкціоновано поширила останньому місце ведення вогню розрахунком РСЗВ RM-70 підрозділу ЗСУ на території м. Костянтинівка Краматорського району Донецької області за приблизними географічними координатами 48°30'19.6"N 37°40'35.8"E.

10.06.2025 під час затримання громадянки України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , остання добровільно надала для дослідження у кримінальному провадженні мобільний телефон марки «Redmi Note 13 Pro 5G», серійний номер НОМЕР_6 , IMEI1: НОМЕР_7 IMEI2: НОМЕР_8 .

В ході огляду встановлено, що на пристрій завантажено мобільний додаток «Telegram» з підключенням до облікового запису «Volya», зареєстрований за номером мобільного зв`язку НОМЕР_1 , за допомогою якого ОСОБА_5 передала представнику ЗС РФ ОСОБА_7 місця розташування РСЗВ RM-70 ЗСУ на території м. Костянтинівка Краматорського району Донецької області за приблизними географічними координатами.

10.06.2025 вище наведений предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000676 від 10.06.2025.

За таких обставин, вказаний вище предмет, може мати по кримінальному провадженню значення речового доказу, оскільки є предметом та засобом кримінального правопорушення, та може бути використаний як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчий та власник майна у судове засідання для розгляду клопотання не з`явилися, про час та місце його розгляду повідомлені належним чином, подали до суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна за їх відсутності.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності осіб, що не з`явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Вивчивши матеріали клопотання та долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з такого, що 10.06.2025 під час затримання громадянки України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , остання добровільно надала для дослідження у кримінальному провадженні мобільний телефон марки «Redmi Note 13 Pro 5G», серійний номер НОМЕР_6 , IMEI1: НОМЕР_7 IMEI2: НОМЕР_8 .

В ході огляду встановлено, що на пристрій завантажено мобільний додаток «Telegram» з підключенням до облікового запису «Volya», зареєстрований за номером мобільного зв`язку НОМЕР_1 , за допомогою якого ОСОБА_5 передала представнику ЗС РФ ОСОБА_7 місця розташування РСЗВ RM-70 ЗСУ на території м. Костянтинівка Краматорського району Донецької області за приблизними географічними координатами.

10.06.2025 вище наведений предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000676 від 10.06.2025.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з положеннями ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, в ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається, в тому числі, і з метою збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Нормами чинного КПК України передбачено, що арешт майна з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.

У відповідності до вимог ст. 171 КПК України, звертаючись з клопотанням про арешт майна, слідчий, прокурор має обґрунтувати свої вимог щодо наявності підстав для застосування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження викладених у клопотанні доводів.

Не доведення вказаних обставин, згідно з положеннями ч. 1 ст. 173 КПК України, є підставою для відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Сукупність наданих суду матеріалів містить достатньо підстав вважати, що виявлені та вилучені під час проведення обшуку речей є доказами у даному кримінальному провадженні у рамках даного досудового розслідування кримінального правопорушення.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту на вказане вище майно у зазначений спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання про арешт майна та додані до нього матеріали вказують, що вище зазначене майно може зберігати на собі сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на його відповідність ст. 98 КПК України.

Усі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєнні кримінальних правопорушень, вірності кваліфікації, а також питання належності, допустимості, достовірності доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу у судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СВ 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Донецької обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000676 від 10.06.2025 року, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на зазначені в клопотанні предмет, який вилучено під час досудового розслідування у кримінальному № 0000676 від 10.06.2025, а саме мобільний телефон марки «Redmi Note 13 Pro 5G», серійний номер НОМЕР_6 , IMEI1: НОМЕР_7 IMEI2: НОМЕР_8 з позбавленням права володіння, користування, відчуження та розпорядження вказаним предметом.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1