Справа № 629/3315/25
Номер провадження 1-кс/629/936/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2025 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши заяву ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_7 ,

у с т а н о в и в:

В провадженні судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_7 знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

22.05.2025 на адресу суду надійшла заява ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_7 , мотивуючи тим, що суддя ОСОБА_7 продемонстрував упередженість, неповагу до гідності та прав учасників процесу. Він позбавив сторону захисту чисельних прав, передбачених лише на стадії підготовчого провадження, підготовче судове засідання призначив на 14.05.2025 - на 12-10. (хоча ст. 314 КПК дозволяє це зробити на протязі 5 діб), захисник мав обмаль часу для підготовки, але захисник встиг підготувати та подати по системі електронний суд письмові заперечення з додатками на клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, а також заяву з долученим договором від 14.05.2025 про вступ до справи в якості захисника. Захисник просив відкласти підготовче судове засідання, але суддя, розглянувши клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу, відмовив у наданні часу та можливості для підготовки до підготовчого судового засідання, обґрунтувавши тим, що захисник приймав участь в справі на стадії досудового розслідування. Окрім того, суддя невчасно розпочав призначене підготовче судове засідання, не вибачившись і не пояснивши його затримку. Захисник вважає, що в ухвалі суду від 14.05.2025 суддя висловив своє упереджене ставлення до ОСОБА_4 як до злочинця і впевненість у тому, що інкриміновані дії він вчинив (навіть не припускаючи того що зміст обвинувачення може не відповідати дійсності).

Суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримали заявлену заяву.

Прокурор в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви, вважаючи її необґрунтованою.

Вислухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, перевіривши викладені в заяві доводи, суд доходить до такого.

На розгляді судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_7 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Нормами КПК передбачено вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді, передбачений ст.ст. 75,76 КПК України.

Згідно ст.75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Білуха проти України" від 09.11.2006 "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного"; стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність - це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Також згідно з практикою Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі "Гаусшильдт проти Данії", "Мироненко і Мартиненко проти України" зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Гаусшильдт проти Данії" вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі " Мироненко і Мартиненко проти України"). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі N 5 - 15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01 березня 2012 року, у справі N 5 - 15п12).

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що заявником не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді ОСОБА_8 при вирішенні даного кримінального провадження.

Крім того, суд вважає заявлений відвід таким, що не підлягає задоволенню, оскільки сама по собі незгода з діями головуючого по справі, не може бути підставою для відводу судді. Згідно зі статтею 42 КПК України сторона захисту щодо дій головуючого має право заявляти під час проведення процесуальних дій подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення дій, які заносяться до протоколу.

Відповідно до ч. 2 ст. 392 КПК України, ухвали, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судових рішень, передбачених частиною першою цієї статті, окремому оскарженню не підлягають, крім випадків, визначених цим Кодексом. Заперечення проти таких ухвал можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою цієї статті. Ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, підлягають апеляційному оскарженню в порядку, передбаченому цим Кодексом.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для задоволення заяви адвоката ОСОБА_6 про відвід судді ОСОБА_7 .

Керуючись статтями 75, 76, 80, 81 КПК України, суд,

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_7 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 27.05.2025 о 08 годині 00 хвилин.

Суддя ОСОБА_9