Справа № 293/2473/20
Провадження № 1-кп/293/47/2025
УХВАЛА

12 серпня 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Черняхів кримінальне провадження внесене до ЄРДР № 0000180 від 27.07.2020 про обвинувачення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України

ВСТАНОВИВ:

Черняхівським районним судом Житомирської області здійснюється розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.

У ході розгляду даного кримінального провадження в судовому засіданні від 12.08.2025 захисник подав клопотання про призначення додаткової комплексної транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи, на вирішення якої просить поставити питання:

- як повинна була діяти велосипедист ОСОБА_6 при під "їзді до головної

дороги;

- яка була швидкість руху велосипеда на момент ДТП;

- чи мала можливість велосипедистка ОСОБА_6 зупинити транспортний засіб шляхом гальмування і чи застосовувалася гальмування;

- який середній зупиночний шлях велосипеда при застосуванні гальмування чи перебувають дії велосипедистки ОСОБА_6 в причинному зв 'язку з ДТП;

- який відрізок шляху і за скільки могла проїхати велосипедистка з

врахуванням середньої швидкості велосипеда;

- в чому невідповідність дій водія ОСОБА_7 ;

- чи мав можливість ОСОБА_8 запобігти наїзду шляхом екстренного

гальмування при наявному протекторі шини заднього колеса.

Мотивуючи подане клопотання захисник вказує, що із проведених експертиз на досудовому слідстві, а саме із проведених висновків автотехнічної експертизи №11/2-797 від 10.08.2020 та №11/2-990 від 15.10.2020, вбачається не надання відповіді на запитання слідчого чи відповідали дії велосипедиста ОСОБА_6 вимогам Правил дорожнього руху.

Таким чином захисник доводить, що фактично експертиза не надала відповіді на питання та слідчим не ставилися питання щодо причинного зв`язку дій велосипедиста в ДТП, зважаючи, зокрема, на пояснення обвинуваченого в судовому засіданні.

Відтак, з урахуванням всіх обставин справи захисник просить призначити додаткову комплексну транспортно-трасологічну та автотехнічну експертизу.

У судовому засіданні захисник підтримав подане клопотання у повному обсязі з підстав, викладених у клопотанні.

Обвинувачений в судовому засіданні підтримав клопотання захисника.

Прокурор в судовому засіданні заперечила проти заявленого клопотання.

Заперечуючи проти клопотання захисника, прокурор вказує, що в клопотанні сторона захисту жодних підстав, передбачених нормами КПК щодо призначення експертизи не наводить, крім того, поставлені питання вже вирішені судовими експертами під час проведення експертиз. Будь-яких порушень під час проведення таких експертиз не виявлено.

Також, звертає увагу суду на ту обставину, що покази обвинуваченого при проведенні експертизи відповідно взято до уваги.

Відтак, уважає, що заявлене клопотання сторони захисту є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши зміст клопотання та дослідивши матеріалами кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що до основних засад судочинства належать змагальність сторін, підтримання державного обвинувачення в суді, забезпечення доведеності вини.

Згідно з ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

За змістом ч. 1 ст. 242, п. 1 ч. 1 ст. 244 КПК України експертиза проводиться, якщо для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

У ч. 2 ст. 242 КПК України передбачено перелік обставин, для встановлення яких проведення експертизи є обов`язковим.

Відповідно до п.1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи (п.п.3.3. Інструкції) .

Дослідивши зміст висновків експерта від 10.08.2020 за №11/2-797 та від 15.10.2020 за №11/2-990, не вдаючись до їх оцінки, суд встановив, що експерт надав повні відповіді щодо поставлених питань, які мають ключове значення для правильної кваліфікації дій обвинуваченого та не суперечать один одному.

Окрім того, як убачається із змісту таких всиновків при проведенні кожної експертизи експерт володів вихідними даними необхідними у її проведенні, в тому числі і даними показів обвинуваченого ОСОБА_5 .

Водночас, сторона захисту посилаючись на вказані експертизи, не наводить жодних доводів щодо необґрунтованості та/або неправильності таких висновків, наданих стороною обвинувачення та ні в клопотанні, ні у судовому засіданні не вказує на правову підставу, визначену ч.2 ст 242 КПК України, обов`язкову для призначення додаткової комплексної траспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи.

У клопотанні захисник не зазначає і про наявність відомостей, які не були надані/відомі експертові під час проведення первинних експертиз та на вирішення експерта під час проведення додаткової комплексної транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи ставить ті самі питання, які мали місце під час їх проведення, за тими ж вихідними даними, наданих при проведенні експертизи органом досудового розслідування.

Разом з тим, не є підставою, без обґрунтованого доведення у світлі ст.ст. 242, 332 КПК України, для призначення експертизи, лише самі припущення сторони захисту про наявність/відсутність тих чи інших невідповідностей, зважаючи, зокрема, і на покази обвинуваченого, наданих під час судового слідства. При цьому, суд зауважує, що такі покази та відповідно висновки експертів у своїй сукупності, підлягають оцінці під час нарадчої кімнати, відтак не можуть слугувати беззаперечними та достовірними даними для призначення експертизи в ході судового розгляду.

Крім того, суд зазначає, що не є підставою, без обґрунтованого доведення для призначення експертизи і той факт, що під час досудового розслідування не було поставлено на вирішення експертизи те чи інше питання.

За встановлених обставин, суд не знаходить і переконливих підстав, які вказують на необхідність призначення повторної як судової автотехнічної експертизи так і транспортно-трасологічної.

Як визначено у п.5.4 Інструкції, повторна експертиза призначається, коли висновок експерта буде визнано судом необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або інакше викликає сумніви в його правильності. Призначення повторної експертизи повинно бути мотивоване, а її проведення доручається іншому експертові або іншим експертам.

Стороною захисту обставин, які вказували б на необґрунтованість висновків експертів, невідповідність їх матеріалам справи, наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертиз, не доведено.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006 зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Оцінюючи обґрунтованість поданого клопотання, суд зазначає, що згідно приписів ч. 2 ст. 84 КПК України, процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ст. 101 КПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження.

В той же час, слід зазначити, що відповідно до ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Оцінка доказів по справі, в тому числі, висновкам експертів, буде надаватися судом в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення по справі в порядку, встановленому ст. 89 КПК України.

Підсумовуючи викладене, з огляду на зміст норм ст.ст. 242, 332 КПК України, суд зазначає, що експертиза за клопотанням сторін може призначатися судом не в будь-якому випадку і тільки тому, що сторона захисту вважає необхідним її проведення, а лише за наявності передбачених законом умов.

За встановлених обставини, на думку суду, стороною захисту з урахуванням вимог ст.ст. 332,242 КПК України не доведено підстав для призначення та проведення додаткової комплексної судової експертизи.

Враховуючи, що призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, а також те, що стороною захисту не доведено підстав для обов`язкового призначення судом експертизи, визначених ст. 242 КПК України, суд не вбачає підстав проведення додаткової комплексної транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи.

При цьому суд зазначає, що в силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав може призвести до невиправданого затягування розгляду справи та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

За викладених фактичних обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання сторони захисту про призначення додаткової комплексної транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 159-166, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про призначення додаткової комплексної транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає. Повний текст ухвали проголошений 18.08.2025 о 15:00 год.

Суддя ОСОБА_9