Провадження №: 1-кс/752/542/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2025 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання начальника відділення №1 слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частинами 4, 5 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002904 від 24 вересня 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

Начальник відділення №1 слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 звернувся до Голосіївського районного суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 60 днів з визначенням розміру застави.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Киві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002904 від 24 вересня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частинами 4,5 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.08.2024 у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_6 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Столичне Шосе, 104, зловживаючи довірою ОСОБА_8 , заволодів грошовими коштами у сумі 41 808 доларів США, спричинивши потерпілому матеріального збитку, що відповідно до курсу НБУ станом на 15.08.2024 становить 1 727 765 гривень 77 копійок, та є особливо великим розміром.

Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання довірою (шахрайстві), вчиненому в особливо великих розмірах, тобто у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Крім того, 22.08.2024 у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_6 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Столичне Шосе, 104, зловживаючи довірою ОСОБА_8 , повторно заволодів грошовими коштами у сумі 10 504 доларів США, спричинивши потерпілому матеріального збитку, що відповідно до курсу НБУ станом на 22.08.2024 становить 434 090 гривень 40 копійок, та є великим розміром.

Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання довірою (шахрайстві), вчиненому повторно, у великих розмірах, тобто у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

У вчиненні даного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Луганськ, українець, громадянин України, з вищою освітою, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

01.2025 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 4, 5 ст. 190 КК України, за які законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років та у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 4, 5 ст. 190 КК України, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:

1) Заявою про вчинення кримінального правопорушення та іншу подію від 24.09.2024;

2) Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 24.09.2024;

3) Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 24.09.2024;

4) Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 09.12.2024;

5) Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з додатком від 09.12.2024;

6) Протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_8 від 11.01.2025;

7) Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 11.01.2025;

8) Іншими доказами в сукупності.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, а також запобіганням спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків в кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризиком того, що ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду є те, що не маючи стійких соціальних зв`язків та усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

Крім того, у зв`язку з активними бойовими діями на території України, ОСОБА_6 може перетнути лінію розмежування та укритись на непідконтрольній території.

Ризиком того, що ОСОБА_6 може незаконно впливати на потерпілого та свідків є те, що підозрюваний шляхом погроз та підкупу може схиляти потерпілого та свідків до зміни та дачі неправдивих показів, відмові від участі в кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Крім цього, ОСОБА_6 може іншим способом перешкоджати повному, всебічному проведенню досудового розслідування, що може призвести до невиправних наслідків по кримінальному провадженню, а саме в прийнятті процесуальних рішень.

Також, необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КК України, вагомість наявних доказів про вчинені кримінальні правопорушення, тяжкість покарання за вчинені кримінальні правопорушення, передбачені ч. ч. 4, 5 ст. 190 КК України, майновий стан та інше.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобіганням наявним ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання, з підстав зазначених в ньому та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вважаючи, що відсутні підстави для обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки ризики зазначені слідчим та прокурором, на його думку відсутні, підозру вважав необґрунтованою, просив відмовити у задоволенні клопотання.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вважала що ризики на які посилається слідчий не доведені, також вказала, що підозрюваний має на утриманні неповнолітню доньку та проживає з батьком, який є інвалідом, у зв`язку з чим просила відмовити у задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав думку захиснків.

Згідно з ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України, фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, захисників, дослідивши клопотання та долучені до нього докази, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Частиною 2 ст. 177 КПК України регламентується, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Частинами 3 та 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування/продовження заходів забезпечення кримінального провадження (п. 9 ч.2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати суду докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст.177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.

14 січня 2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частинами 4,5 ст. 190 КК України.

Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частинами 4,5 ст. 190 КК України, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: заявою про вчинення кримінального правопорушення та іншу подію від 24.09.2024, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 24.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 24.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 09.12.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з додатком від 09.12.2024; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_8 від 11.01.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 11.01.2025; іншими доказами в сукупності..

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то, з огляду на наявні в матеріалах клопотання докази. слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_11 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Доказів, які свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, з огляду на специфіку злочину, за яким оголошено підозру, та тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

При цьому слід зазначити, що застосування до особи обмеження волі можливо лише за наявності ризику неявки підозрюваного на судовий розгляд, або інших ризиків, які мають бути реальними та обґрунтованими, тобто не бути загальними та абстрактними («Stogmuller v.Austria»).

Долучені до клопотання докази містять дані щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого діяння та частково підтверджують ризики, при цьому в своїй сукупності це не може свідчити про наявність підстав для застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу, як тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_6 запевнив, що не має наміру переховуватися від органів досудового розслідування та суду, або іншим чином впливати на кримінальне провадження та постійно з`являтись за першим викликом до слідчого.

Таким чином, на час розгляду клопотання підозрюваний ОСОБА_6 має постійне місце реєстрації та проживання, раніше не судимий, а отже прокурором не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні сторони обвинувачення.

Разом з тим, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, мають місце ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, проте слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є невиправдано суворим запобіжним заходом.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки передбачені частиною п`ятою ст. 194 КПК України.

З огляду на дані про особу підозрюваного, його вік, міцність соціальних зв`язків, сімейний і майновий стан та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, які свідчать на користь зменшення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, в даному кримінальному провадженні існує можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків у зв`язку з тим, що в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри та частково доведено актуальність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на даний час, приходить до висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, та покласти на останнього наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою (викликом) до суду, прокурора та слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілими в даному кримінальному провадженні;не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 179, 183, 193,194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника відділення №1 слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 - задовольнити частково.

У застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строку досудового розслідування, тобто до 14 березня 2025 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою (викликом) до суду, прокурора та слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілими в даному кримінальному провадженні;

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Строк дії ухвали визначити до 14 березня 2025 року включно.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1