СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2031/25
ун. № 759/7358/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю захисника підозрюваного ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000243 від 18.10.2023 року, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді звернувся з клопотанням захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000243 від 18.10.2023 року.

Клопотання мотивовано тим, що16.10.2024 року слідчим суддею Святошинського районного суд м. Києва відноно підозрюваної ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 13.12.2024 року без визначення розміру застави. 10.12.2024 року ухвалою Святошинського районного суду м. Києва було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигялді тримання під вартою ОСОБА_4 , в межах строку досудового розслідування до 14.01.2025 року. 10.01.2025 року ухвалою Святошинського районного суду м. Києва було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , до 10.03.2025 року. 30.01.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну підозри та повідомлено нову підозру у ічинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311 КК України. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 26.02.2025 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000243 до 9 місяців?а саме до 15.07.2025 року. Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 06.03.2025 року продовжено підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжни захід у вигляді тримання під вартою, строкон на 60 діб, в межах строку досудового розслідування, тобто до 04.05.2025 року. У випадку щодо підозрюваної ОСОБА_4 слідчі судді Святошинського районного суду м. Києва наводять одні і ті самі підстави для продовження строку тримання під вартою підозрюваної. Органом дочсудвого розслідування за участю підозрюваної ОСОБА_4 ніяких слідчий дій не проводиться, окрій її одного допиту та участі у судових засіданнях, де розглядають клопотання про продовження сстроку досудового розслідування та строку дії запобіжного заходу. Також, сторона захисту вважає, що на даний час ризики передбачені ч.1 ст. 177 КПК України. Окрім того, підозрювана має зареєстроване місце проживання та має фактичне місце проживання. Також, підозрювана до затримання здіцснювала догляд свого рідного дядька ОСОБА_6 , який на даний час проходить ЛЛК та оформлює відповідно групу інвалідності. Щодо стану здоров`я ОСОБА_4 , з народження остання має діагноз «Вроджена вада серця», а у 2020 року підозрюваній почставлено діагноз «Бронхіальна астма». Близько місця тому ОСОБА_4 захворіла, та з її слів вона неодноразова зверталась до Київської міської медичної частини філії ДУ «Центр охорони здоров`я державної кримінально-виконавчої служби України» в м. Києві та Київській області, з приводу надання ій медичної допомоги. Лише після усного звернення захисника ОСОБА_4 16.01.2025 року проведено рентгенографію грудної клітини та діагностовано пневмонію. Крім іншого, чеде день у ОСОБА_4 відбуваються напади бронхіальної астми, до яких приводить кашель.

Враховуючи викладене, захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_3 просить змінити підозрюваній ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час з 23:00 год. до 06:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 , з покладення обов`язків, передбачених КПК України, а в разі неможливості визначити альтернативний розмір застави у розмірір 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242240, 00 грн.

В судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення клопотання захисника щодо зміни запобіжного заходу.

Підозрювана та її захисник клопотання підтримали та просили змінити запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний період доби, на підставі викладених у клопотанні обставин.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваної, захисника, дослідивши матеріали клопотання захисника та докази надані захисником, слідчий суддя встановив, що клопотання про зміну запобіжного заходу обґрунтоване та підлягає задоволенню.

Згідно змісту статтей 131 і 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно положень ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, визначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язані оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини, утриманців, постійного місця роботи або навчання, репутацію підозрюваного, обвинуваченого, його майновий стан, наявність у нього судимостей.

Відповідно до частиною 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним в клопотанні.

Відповідно до статті 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно із частиною 2 статті 8 КПК України, принцип Верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У розумінні Конституції України та Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, 1950 року домашній арешт є способом обмеження конституційного права особи на свободу, а тому на думку слідчого судді є одним з запобіжних заходів, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Як вбачається з п.3 ст.5 Європейської конвенції про захист прав і основоположних свобод людини та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

У відповідності до положень частин 1-2 статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч.6 ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання, в провадженні Головним лідчим управлінням Національної поліції України розслідуєьбся кримінальне провадження №0000243 від 18.10.2023 року за ознаками укримінальним правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317 КК України.

15.10.2024 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України.

16.10.2024 року слідчим суддею Святошинського районного суд м. Києва відноно підозрюваної ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 13.12.2024 року без визначення розміру застави.

10.12.2024 року ухвалою Святошинського районного суду м. Києва було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигялді тримання під вартою ОСОБА_4 , в межах строку досудового розслідування до 14.01.2025 року.

10.01.2025 року ухвалою Святошинського районного суду м. Києва було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , до 10.03.2025 року.

29.01.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну підозри та повідомлено нову підозру у ічинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311 КК України.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 26.02.2025 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000243 до 9 місяців?а саме до 15.07.2025 року.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 06.03.2025 року продовжено підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжни захід у вигляді тримання під вартою, строкон на 60 діб, в межах строку досудового розслідування, тобто до 04.05.2025 року

На виконання вимог положень ч.1ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 3 мт. 311 КК України.

Суд вважає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Відповідно до вимог пунктів 1, 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, а ризик переховування від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

При вирішенні питання щодо зміни чи обрання дії запобіжного заходу, суд враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її вини у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, наявність у останньої постійного місця проживання та реєстрації, її стан здоров"я, міцність соціальних зв`язків, наявність судимості.

З урахуванням того, що відсутні дані про те, що підозювана може ухилятись від суду, чи іншим чином перешкоджати правосуддю, а ризик впливу на свідків та підозрюваних може бути мінімізований за рахунок інших запобіжних заходів.

Обираючи відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею було враховано наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимог Конвенції заарештована особа має право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов затримання, а, рішення суду про продовження строку тримання під вартою, не може базуватись на первісних підставах, що слугували для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання заявника під вартою; і суд має з`ясувати можливість застосування до заявника будь-яких альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою (рішення ЄСПЛ у справі "Третьяков проти України").

Як вбачається з матеріалів справи, підозрювана раніше не судима, має постійне місце проживання, характеризується посередньо, має проблеми зі здоров`ям.

З урахуванням викладеного суд вважає, що продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не є доцільним з тих підстав, що на теперішній час, заявлені ризики, що враховані при застосуванні запобіжного заходу - тримання під вартою, передбачені ст. 177 КПК України, зменшилися та не виправдовує тримання особи під вартою.

Крім того, у суду відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду, та їх належну поведінку.

За таких обставин, суд, що з урахуванням ризику переховування від суду та перешкоджання судовому розгляду, у тому числі й впливу на підозрюваних та свідків, приходить до висновку про наявність підстав для зміни запобіжного заходу підозрюваній із триманням під вартою на інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою - домашній арешт.

Тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, а також стану здоров`я підозрюваної, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання захисника - адвоката ОСОБА_3 та змінити підозрюваній запобіжний захід і застосувати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту щодо у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Задовольняючи клопотання, слідчий суддя вважає, що до підозрюваної слід застосувати запобіжний захід на строк 2 місяці: починаючи з моменту проголошення ухвали 14.04.2025 року до 12.06.2025 року включно, в межах строку досудового розслідування, з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись статтями181,183,331КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000243 від 18.10.2023 року - задовольнити.

Змінити запобіжний захід, застосований ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 06.03.2025 року щодо продовження відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та заборонити останній залишати своє місце проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово, строком на 60 днів, тобто до 12.06.2025 року, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідого, прокурора та суду за першою вимогою; - повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з свідками та іншими підозрюваними в даному кримінальному провадженні;

- носити елктронний засіб контролю;

В період введення воєнного стану на території України, дозволити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги», відлучатися з місця проживання з метою перебування в укритті.

Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваної, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Контроль за виконанням даного запобіжного заходу покласти на органи поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Негайно звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1