№ 1-кс/756/1993/25
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

Слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

підозрюваного ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 ,

провівши судове засідання у кримінальному провадженні № 0001867 від 21.07.2025 за підозрою:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в місті Корсунь-Шевченківський Черкаської області, громадянин України, офіційно не працевлаштований, з середньою освітою, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий:

- вироком Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 20.04.2017 за ч. 2 ст. 185 КК України, до покарання у виді позбавлення волі строком на 3 (три) роки. на підставі ст. 75 КК України звільнено від призначеного покарання з іспитовим строком на 2 роки. 09.01.2019 звільнення від покарання з випробуванням скасовано та направлено у місця позбавлення волі для відбування призначеного судом покарання,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, -

УСТАНОВИЛА:

22 липня 2025 року вказане клопотання надійшло до Оболонського районного суду міста Києва і на підставі протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями було передано на розгляд слідчій судді ОСОБА_1 .

1.Зміст поданого клопотання

У поданому клопотанні слідча просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без права внесення застави.

В обґрунтування зазначеного клопотання вказано, що 20 липня 2025 року приблизно о 21 годині 30 хвилин, ОСОБА_3 , діючи з корисливими намірами, знаходячись у ресторан «Джермук», який розташований за адресою: м. Київ, пр-т В. Івасюка, 24, дістав з кобури, що знаходилась в нього на поясі предмет, що зовні схожий на пістолет стартовий моделі «SUR-2608» № НОМЕР_1 калібру 9 mm P.A.K., та висловив потерпілому ОСОБА_6 , який працює барменом в кафе «Джермук», вимогу дати йому келих пива, вартістю 90 грн. 00 коп., при цьому скерував предмет, що зовні схожий на пістолет, у бік потерпілого, тим самим висловив мовчазну погрозу застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я, яку останній сприймав реально та побоювався за власне життя і здоров`я. Продовжуючи реалізовувати свій злочинний намір, спрямований на напад поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечним для життя чи здоров`я особи з метою заволодіння чужим майном, ОСОБА_3 , реагуючи на повідомлення потерпілого ОСОБА_6 , застосовуючи зазначений вище предмет, що зовні схожий на пістолет, спрямовуючи його у бік потерпілого, вийшов на вулицю, та частково випив отриманий напій, після цього був затриманий працівниками Оболонського РВ УПО в м. Києві.

Внаслідок вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 спричинив потерпілому ФОП ОСОБА_7 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) матеріального збитку на суму 90 грн. 00 коп.

Таким чином, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразились у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений в умовах воєнного стану, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

2. Позиції сторін кримінального провадження

Прокурор ОСОБА_4 підтримала викладені в клопотанні доводи, просила його задовольнити, навела додаткові аргументи щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого йому кримінального правопорушення. Також прокурор стверджувала, що під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без застосування застави.

Захисник підозрюваного ОСОБА_3 - ОСОБА_5 , заперечувала проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою, просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем реєстрації. Крім того, заперечила обґрунтованість підозри за ч. 4 ст. 187 КК України, вважає, що дії ОСОБА_3 підпадають під кваліфікацію за ч. 4 ст. 296 КК України. Також, заперечила ризики, на які посилається прокурор.

Підозрюваний ОСОБА_3 підтримав позицію свого захисника.

3.Мотиви та оцінка слідчої судді

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч. 1 ст. 178 КПК України.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна підсумувати, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчому судді необхідно перевірити:

1) чи набула особа статусу підозрюваного?

2) чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні такою особою кримінального правопорушення?

3) чи наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України?

4) чи наявні інші обставини, які враховуються при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України?

5) чи можливо застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту та чи наявні відомості на переконання того, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам кримінального провадження?

6) які обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідно покласти на підозрюваного, у випадку внесення застави?

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення прокурора, слідчий суддя, надаючи відповіді на вказані питання, доходить таких висновків.

3.1. Щодо набуття статусу підозрюваного

Запобіжний захід на стадії досудового розслідування може застосовуватися тільки до особи, яка має статус підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, повідомлено про підозру та особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

Як встановлено слідчою суддею, 21 липня 2025 року письмове повідомлення про підозру було вручено ОСОБА_3 , про що в матеріалах, долучених до клопотання, міститься письмова розписка останнього про його отримання.

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_3 , має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

3.2. Щодо наявності обґрунтованої підозри

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчій судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_3 , міг вчинити саме інкримінований йому кримінальне правопорушення. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, в межах цього кримінального провадження ОСОБА_3 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, а саме у нападі поєднаному з погрозою застосування насильства, небезпечним для життя чи здоров`я особи з метою заволодіння чужим майном (розбій), вчиненому в умовах воєнного стану.

Зі змісту клопотання та доданих до нього матеріалів, встановлено, що досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні здійснюється за фактом того, що 20 липня 2025 року приблизно о 21 годині 30 хвилин, ОСОБА_3 , перебуваючи у ресторані «Джермук», за адресою: м. Київ, пр-т В. Івасюка, 24, дістав з кобури предмет зовні схожий на пістолет стартовий моделі «SUR-2608» № НОМЕР_1 калібру 9 mm P.A.K., та висловив потерпілому ОСОБА_6 , який працює барменом, вимогу дати келих пива, вартістю 90 грн. 00 коп.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний намір, спрямований на напад поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечним для життя чи здоров`я особи з метою заволодіння чужим майном, ОСОБА_3 , реагуючи на повідомлення потерпілого ОСОБА_6 , застосовуючи зазначений вище предмет, що зовні схожий на пістолет, спрямовуючи його у бік потерпілого, вийшов на вулицю, та частково випив отриманий напій, після цього був затриманий працівниками Оболонського РВ УПО в м. Києві.

Внаслідок вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 спричинив потерпілому ФОП ОСОБА_7 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) матеріального збитку на суму 90 грн. 00 коп.

Підсумовуючи, слідча суддя вважає, що викладені вище обставини на даному етапі досудового розслідування з розумною достатністю та вірогідністю пов`язують підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням, оскільки для стороннього спостерігача прослідковувався б зв`язок між описаними діями та наслідками, які за версією обвинувачення полягали у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини в особливо великих розмірах з метою збуту.

При цьому, відповідні обставини вчинення розслідуваних злочинів, які враховані при оцінці обґрунтованості повідомленої ОСОБА_3 підозри, встановлені слідчою суддею на підставі таких досліджених під час досудового засідання копій документів:

-протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 21.07.2025;

-протоколу огляду місця події від 21.07.2025;

-протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 21.07.2025;

-протоколу допиту потерпілого ОСОБА_7 від 21.07.2025;

-протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 21.07.2025;

-протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 від 21.07.2025;

-протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 від 21.07.2025;

-протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 21.07.2025;

-протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 21.07.2025;

-протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 21.07.2025;

-протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 21.07.2025.

Оцінивши вказані документи в їх сукупності з доводами клопотання та учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_3 , виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України за викладених у клопотанні обставин.

3.3.Щодо наявності ризиків

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

Сторона обвинувачення в судовому засіданні вказувала на ризики того, що підозрюваний ОСОБА_3 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення.

3.3.1. Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду

Слідча суддя вважає, що ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду є реальним, враховуючи тяжкість і характер злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , суворість можливого покарання і пов`язані із цим негативні наслідки, а також гіпотетична міра покарання за особливо тяжкий злочин. Відповідно до санкції ч. 4 ст. 187 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років.

Також слідча суддя враховує можливість підозрюваного залишити територію України. А. в контексті з тим, що 24.02.2022 російська федерація розпочала військову агресію проти України, у зв`язку з чим цього ж дня Президентом України підписано Указ «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 за № 64/2022, який триває до тепер, і на даний час, для громадян України існує реальна можливість спрощеного режиму перетину кордону та отримання дозволу на проживання в багатьох країнах світу.

Наведені вище обставини є передумовами та можливістю для втечі підозрюваного з метою ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду.

На думку слідчої судді, співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у невизначеному майбутньому із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі за тяжкий злочин у найближчій перспективі робить цей ризик актуальним.

3.3.2. Щодо ризику незаконного впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілого слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками та потерпілим, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 25 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та потерпілого дослідження їх судом.

На думку слідчої судді, підозрюваний ОСОБА_3 з метою уникнення кримінальної відповідальності може умовляннями, погрозами переконати давати неправдиві покази щодо його причетності до вчинення у кримінального правопорушення.

3.3.3. Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризиком того, що ОСОБА_3 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний не має постійного місця проживання, не має офіційного джерела доходу, належних засобів для існування, не зайнятий суспільно-корисною працею, а навпаки вирішив збагатитись, за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочин проти власності

3.4.Щодо наявності інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідча суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності також існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: ОСОБА_3 , не раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочин проти власності, не одружений, дітей не має, непрацевлаштований, відсутні стійкі соціальні зв`язки.

Інші ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України слідчим суддею не встановлено в судовому засіданні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать про те, що у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого правопорушення, існування ризиків (пункти 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України) і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків. Отже, наявні достатні підстави для застосування запобіжного заходу такого, як - тримання під вартою, який є винятковим запобіжним заходом,

Установлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_3 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, стосовно ОСОБА_3 підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Між тим, запобіжний захід не може перевішувати строку досудового розслідування, оскільки із закінченням строку досудового розслідування, кримінальне провадження має бути закритим. Тож, з метою недопущення порушень прав підозрюваного, у випадку закінчення строків досудового розслідування та не спрямування обвинувального акту до суду, слід визначити строк дії ухвали із таким застереженням.

3.5. Щодо альтернативного запобіжного заходу.

Оцінюючи можливість застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідча суддя насамперед використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена ч. 1 ст. 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

За скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, що відповідно до ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжкого злочину.

Слідча суддя зазначає, що ймовірно вчинене ОСОБА_3 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 187 КК України, у якому він підозрюється, має високий ступінь суспільної небезпеки, за обставинами провадження встановлено наявність передбачених ч. 1 ст. 177 КПК ризиків, при цьому рішення суду за результатами розгляду питання щодо можливості застосування запобіжного заходу повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Таким чином, з огляду на обставини, встановлені під час розгляду клопотання, стадію судового провадження, майновий та сімейний стан підозрюваного, ураховуючи те, що вирішення питання застосування альтернативного запобіжного заходу у виді застави є правом суду, слідча суддя вважає можливим при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_3 не визначати розмір застави.

При цьому, слідча суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 3, 184, 194, 198, 331, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчої СВ Оболонського УП ГУ Національної поліції у місті Києві, погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 18.09.2025 включно.

Альтернативний запобіжний захід у вигляді застави стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не обирати.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Термін дії ухвали до 18.09.2025 включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє їх виконання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному та прокурору, а також для виконання конвойній службі.

Слідча суддя ОСОБА_1