Справа № 442/3104/25
Провадження № 1-кс/442/526/2025
УХВАЛА

про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

28 квітня 2025 року м. Дрогобич Львівської області

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дрогобичі Львівської області клопотання слідчого слідчого відділу Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.04.2025 за №0000648, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Коросниця Дрогобицького району Львівської області, громадянина України, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не депутата, не адвоката, працюючому мотористом Шебелинського Відділення бурових робіт нафти і газу, розлученому, раніше не судимому,-

з участю сторін:

прокурора ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

адвоката підозрюваного ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, з клопотанням погодженим прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про застосування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.04.2025 за №0000648, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання мотивоване тим, що 26.04.2025 слідчим СВ Дрогобицького РВП ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_7 за погодженням із прокурором Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 складено та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю села Коросниця Дрогобицького району Львівської області, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , не депутату, не адвокату, раніше не судимому.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , в середині квітня 2025 року, у невстановлений досудовим розслідуванням день, та час, перебуваючи у полі неподалік міста Шебелинка Харківської області, виявив корпус гранати РГН із маркуванням на корпусі «РГН 254-118-87» із підривачем типу УДЗ із маркуванням на важелі «УДЗ 334-54-87», яка відноситься до бойового припасу та придатна до вибуху, після чого діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переслідуючи мотив, спрямований на незаконне поводження із вогнепальною зброєю та бойовими припасами, діючи всупереч вимогам постанови Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17 червня 1992 року №2471-XII, якою затверджено Перелік видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України (далі Перелік), Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 21 серпня 1998 року №622 (зі змінами, внесеними наказами МВС України від 13 квітня 1999 року №292 та від 07 серпня 2013 року №749) (далі Інструкція), без передбаченого законом дозволу, вирішив вказаний бойовий припас придбати шляхом привласнення знахідки.

В подальшому, ОСОБА_5 про придбану ним гранату типу «РГН», уповноважену службову особу правоохоронного органу не повідомив, добровільно органу влади її не здав, а умисно, всупереч вказаних у Переліку та Інструкції вимог, без передбаченого законом дозволу, незаконно переніс до будинку за місцем проживання, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , де незаконно зберігав до 26 квітня 2025 року, тобто до моменту її вилучення працівниками поліції під час проведення огляду місця події.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у незаконному придбанні, носінні та зберіганні боєприпасів без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Обставинами, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення є докази, зібрані у ході досудового розслідування, а саме: заява ОСОБА_8 від 26.04.2025, показання свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , протокол огляду місця події від 26.04.2025, довідками про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 26.04.2025, іншими матеріалами кримінального провадження.

При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, досудове розслідування прийшло до висновків, що: наявні докази вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення є вагомими та допустимими, отриманими у встановленому КПК України порядку; у разі визнання винуватим, ОСОБА_5 загрожує максимальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 7 років; вік і стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 дозволяють застосування до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою; ОСОБА_5 не зважаючи на міцні соціальні зв`язки за місце проживання вчинив тяжкий злочин; підозрюваний раніше не судимий.

Слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених п.1 ч.1, п.3 ч.1 п.5 ч.1 ст.177 КПК України, зважаючи на наступне.

За інкриміноване правопорушення ОСОБА_5 , загрожує покарання у виді реального позбавлення волі на строк від трьох до семи років, а тому, під страхом покарання зможе переховуватись від органів досудового розслідування.

Свідками у даному кримінальному провадженні є його близькі родичі, йому відомо місце їхнього проживання. Крім того, згідно інформації з ІТС «Інформаційний портал Національної поліції України» ОСОБА_5 19.02.2025, 25.02.2025, 27.02.2025 були звернення про вчинення домашнього насильства, а тому є ризик незаконного впливу на свідків.

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у незаконному зберіганні вибухового пристрою, у своєму користуванні має гладкоствольну зброю, погрожував як працівникам поліції, так і родичам - наявний ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

На переконання органу досудового розслідування застосування більш м`яких запобіжних заходів не дозволить запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України, оскільки у разі їх застосування не можна буде повною мірою запобігти наявним ризикам.

Також слідчий вказує, що у випадку застосування застави, як альтернативи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, досудове слідство вважає, що розмір застави у сумі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні слідчий та прокурор подане клопотання підтримали з мотивів, викладених у ньому.

Захисник ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечив, просив застосувати домашній арешт або визначити розмір застави 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Вказав, що у підозрюваного ОСОБА_5 неприязні відносини з батьком, 26.04.2025 виникла суперечка щодо місця проживання. ОСОБА_5 є працевлаштованим, має соціальні зв`язки.

Підозрюваний ОСОБА_5 свою причетність до інкримінованого кримінального правопорушення визнав, вказав, що гранату знайшов у квітні 2025 року коли їхав додому.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та вивчивши приєднанні до нього документи, заслухавши думки усіх присутніх учасників кримінального провадження, дійшов висновку, що клопотання підлягає до часткового задоволення, враховуючи наступне.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Крім того, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого та інші відомості.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, відображеної зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Слідчий суддя, на підставі вищенаведеного поняття, вважає, що про існування обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України можуть свідчити наступні докази, долучені до клопотання: заява ОСОБА_8 від 26.04.2025, показання свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , протокол огляду місця події від 26.04.2025, довідки про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 26.04.2025.

Згідно ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.263 КК України відноситься до тяжких злочинів.

З огляду на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, що відноситься до категорії тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі строком до семи років, а тому, будучи обізнаним про ступінь тяжкості інкримінованого йому злочину та покарання, яке загрожує у разі визнання винуватим, існує реальний ризик того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, у зв`язку із чим слідчий суддя вважає, що існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Також слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки згідно інформації з ІТС «Інформаційний портал Національної поліції України» відносно ОСОБА_5 19.02.2025, 25.02.2025, 27.02.2025 були звернення про вчинення домашнього насильства.

Наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України підтверджується характером кримінального правопорушення, незаконним зберіганням підозрюваним вибухового пристрою та наявністю у користуванні гладкоствольної зброї, погрожування працівникам поліції і родичам перед вилученням гранати.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Згідно ч. 1, 3 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя вважає, що з урахуванням встановлених ризиків та даних про особу підозрюваного ОСОБА_5 , для гарантування виконання покладених на нього обов`язків, останньому необхідно визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підстав вважати вказаний розмір застави завідомо непомірним для підозрюваного слідчий суддя не вбачає, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втратити заставу, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання перешкоджати встановленню істини у провадженні.

Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) обвинуваченого, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішеннях суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувала обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людяного проживання».

Положення КПК та практика ЄСПЛ орієнтують на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави: (1) обставини кримінального правопорушення; (2) особливий характер справи; (3) майновий стан підозрюваного; (4) його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; (5) масштаб його фінансових операцій; (6) даних про особу підозрюваного; (7) встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; (8) «професійне середовище» підозрюваного; (9) помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин (10) шкода, завдана кримінальним правопорушенням тощо.

Враховуючи фактичні обставини даного кримінального провадження, майновий стан підозрюваного, який офіційно працевлаштований, наявність міцних соціальних зв`язків, приймаючи до уваги наявність встановлених в межах даного кримінального провадження ризиків, зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 слідчий суддя доходить висновку, що розмір застави у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560,00 грн., забезпечить належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 .

У разі внесення підозрюваним застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на нього певні обов`язки, з передбачених ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181-183, 186, 194, 196, 395 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого слідчого відділу Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.04.2025 за №0000648, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю застосування та визначення йому розміру застави.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 рахувати з 06 год. 21 хв. 26.04.2025.

Строк дії ухвали слідчого судді становить шістдесят діб, до 06 год. 21 хв. 22.06.2025 включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави двадцять прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят гривень) грн.

У випадку внесення вказаного розміру застави, ОСОБА_5 звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, прокурора та суду, за першим викликом;

- не відлучатись з місця постійного проживання без дозволу слідчого, у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, прокурора та суд, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, котрі дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Копію ухвали слідчого судді скерувати до Дрогобицького РВП ГУ у Львівській області, для виконання.

Контроль за виконанням даної ухвали слідчого судді покласти на прокурора Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено 29 квітня 2025 року о 12 годині.

Слідчий суддя

Дрогобицького міськрайонного суду

Львівської області ОСОБА_12