Справа № 296/4742/25
Вирок

Іменем України

23 травня 2025 року м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000072 від 15.04.2025 за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомира, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, одруженого, на утриманні має шістьох малолітніх дітей, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Житомира, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, одруженого, на утриманні має трьох малолітніх дітей, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України,-

встановив:

14 квітня 2025 року у ОСОБА_4 разом з ОСОБА_5 , виник кримінально-протиправний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом. З цією метою останні заздалегідь підготували заборонене знаряддя лову, а саме: ліскові сітки розмірами 1) L-40м, h-1,8м, O-25мм, 2) L-40м, h-1,8м, O -35мм, 3) L-40м, h-1,8м, O -60мм, 4) L-40м, h-1,8м, O -40мм та човен марки «Bark».

В подальшому, з метою реалізації зазначеного умислу, близько 22 год 00 хв 14 квітня 2025 року ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_5 , прибули на берег річки Тетерів, що розташований по провулку 4-му Чуднівському в м.Житомирі. Там, за допомогою заздалегідь заготовленого гумового човна марки «Bark», вийшли на воду річки Тетерів та реалізуючи свій умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за попередньою змовою групою осіб, діючи з єдиним корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, в порушення вимог чинного законодавства України, що регламентує використання природних ресурсів, ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 26, 27, 63 Закону України «Про тваринний світ» та не маючи належного законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, поставили заздалегідь заготовлені чотири ліскові сітки розмірами 1) L-40м, h-1,8м, O-25мм, 2) L-40м, h-1,8м, O -35мм, 3) L-40м, h-1,8м, O -60мм, 4) L-40м, h-1,8м, O -40мм, порушуючи при цьому п.п.1 п.1 Розділу ІV, п.п.4 п.4 Розділу ІV «Правил любительського рибальства» затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року № 700, якими визначено, що: забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками всіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції (хапка) та підсак, встановлених цими Правилами розмірів, у заборонений період нересту, що визначено у п.п. 3 Розділу ІІ Додатку 3 до «Правил любительського рибальства» (пункт 3 розділу II), як заборону добування (вилову) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) на території України у визначені строки у всіх інших річках та їх кореневих водах - з 1 квітня до 20 травня.

В подальшому, близько 00 год 20 хв 15 квітня 2025 року ОСОБА_4 разом із з ОСОБА_5 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, таким же чином повернулися до залишених у водоймищі сіток та усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, за допомогою забороненого знаряддя лову ліскових сіток, здійснили незаконний вилов риби різних порід в загальній кількості 143 шт., а саме риба плітка в кількості 100 шт. (1564 грн. за екземпляр, загальною сумою 156400 грн.), риба плоскирка в кількості 33 шт. (1564 грн. за екземпляр, загальною сумою 51612 грн.), риба лящ в кількості 7 шт. (1649 грн. за екземпляр, загальною сумою 11543 грн.), риба карась (сріблястий) в кількості 2 шт. (1581 грн. за екземпляр, загальною сумою 3162 грн.), риба верховодка 1 шт. (85 грн. за екземпляр, загальною сумою 85 грн.), внаслідок чого завдали істотної шкоди навколишньому природному середовищу, що становить 222802 гривні, тобто ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_5 , вчинили незаконний вилов водних, живих біоресурсів забороненими знаряддями у рибогосподарських водних об`єктах Житомирської області, чим заподіяли істотну шкоду Житомирській міській територіальній громаді в особі Житомирської міської ради.

Після чого, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 були виявлені співробітниками управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Житомирській області.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України, тобто вчиненні умисних дій, які виразились в незаконному зайнятті рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України, тобто вчиненні умисних дій, які виразились в незаконному зайнятті рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав повністю, щиро розкаявся у скоєному, надав показання, які відповідають фактичним обставинам справи.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав повністю, щиро розкаявся у скоєному, надав показання, які відповідають фактичним обставинам справи.

Беручи до уваги, що фактичні обставини справи ніким з учасників судового провадження не оспорюються, суд на підставі ч. 3 ст. 349 КПК України визнає недоцільним дослідження доказів щодо цих обставин, обмежившись допитом обвинувачених.

При цьому судом з`ясовано, що обвинувачений правильно розуміє зміст цих обставин, сумнівів у добровільності його позиції немає, а також роз`яснено, що у такому випадку він буде позбавлений права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку.

Таким чином, суд доходить до висновку, що своїми умисними та протиправними діями, які виразились в незаконному зайнятті рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду, вчиненими за попередньою змовою групою осіб, обвинувачені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вчинили кримінальне правопорушення (проступок), передбачений ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України.

Вивченням особи обвинуваченого ОСОБА_4 встановлено, що він має середню освіту, на обліку у лікаря нарколога не перебуває, одружений, на утриманні має шістьох малолітніх дітей, офіційно не працює, має постійне місце проживання разом з родиною, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий.

Обставиною, яка пом`якшує покарання обвинуваченого ОСОБА_4 є щире каяття та активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення.

Обставин, які обтяжують покарання ОСОБА_4 , судом не встановлено.

Вивченням особи обвинуваченого ОСОБА_5 встановлено, що він має середню освіту, на обліку у лікаря нарколога не перебуває, одружений, на утриманні має трьох малолітніх дітей, має постійне місце проживання разом з родиною, офіційно не працює, має постійне місце проживання, раніше не судимий.

Обставиною, яка пом`якшує покарання обвинуваченого ОСОБА_5 є щире каяття та активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення.

Обставин, які обтяжують покарання ОСОБА_5 судом не встановлено.

Відповідно до вимог статтей 50, 65 КК України, покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а при його призначенні суд повинен ураховувати ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, які пом`якшують та обтяжують покарання. Особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень.

Призначаючи покарання обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , суд виходить із положень ст.ст. 50, 65 КК України, враховує принципи законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання, характер і ступінь тяжкості вчиненого ними кримінального правопорушення, яке згідно зі ст. 12 КК України є кримінальним проступком, наявність пом`якшуючих покарання обставин та відсутність обтяжуючих обставин, а також дані про особу кожного обвинуваченого.

За таких обставин, суд вважає, що покарання обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 необхідно призначити у межах санкції ч. 1 ст. 249 КК України у виді пробаційного нагляду, оскільки таке покарання буде необхідним і достатнім для виправлення обвинувачених та попередження вчинення ними нових кримінальних правопорушень.

Саме таке покарання є необхідним та достатнім для виправлення обвинувачених та запобігання нових кримінальних правопорушень, таке покарання повністю досягне мети його призначення та призведе до позитивних змін в особистості обвинувачених, які створять у них готовність до самокерованої правослухняної поведінки.

Що стосується пред`явленого прокурором в інтересах держави в особі Житомирської міської ради до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження цивільного позову, у якому ставиться питання про стягнення з обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 шкоди, завданої кримінальним проступком незаконним зайняттям рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду навколишньому природному середовищу, у розмірі 222802 грн, суд виходить з наступного.

Підставою цивільного позову є те, що протиправними діями обвинувачених, які виразились в незаконному вилові риби, порушено природний баланс популяції тваринного світу, який є одним з компонентів навколишнього природного середовища, чим було завдано збитків Українському народу, від імені якого права власника здійснює Житомирська міська територіальна громада в особі Житомирської міської ради.

Положеннями ч. 2 ст. 127 КПК України встановлено, що шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Згідно з вимогами п. 3 ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Положеннями ч. 1 ст. 129 КПК України визначено, що суд, ухвалюючи обвинувальний вирок, залежно від доведеності підстав і розміру позову, задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє у ньому. Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України, за умови, якщо вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно до положень ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями особистим немайновим правам фізичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала.

Сума збитків в розмірі 222802 грн, яку заявлено прокурором до відшкодування у цивільному позові, підтверджується висновком судової інженерно-екологічної експертизи.

За правилами частини 1 статті 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Згідно зі статтею 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.

Солідарний обов`язок осіб, які заподіяли шкоду, полягає в тому, що потерпілий має право вимагати відшкодування збитків частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.

У абзаці 2 пункту 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1989 року № 3 «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно нажитого майна», згідно з яким солідарну відповідальність по відшкодуванню шкоди несуть особи, діяння яких були об`єднані спільним злочинним наміром, а заподіяна ними шкода стала наслідком їх спільних дій.

Так як дії обвинувачених знаходяться у прямому причинному зв`язку з настанням події кримінального правопорушення та наслідками у вигляді збитків, обвинувачені розмір заявлених вимог не оспорювали, суд вважає, що позовні вимоги прокурора в інтересах держави в особі Житомирської міської ради, підлягають задоволенню.

Питання щодо речових доказів необхідно вирішити в порядку ст. 100 КПК України. Доля визнаної в якості реових доказів вилученої риби удом не вирішується, у зв`язку з її утилізацією.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 18.04.2025 на 4 сітки розмірами 1) L-40м, h-1,8м, ф-25мм, 2) L-40м, h-1,8м, ф-35мм, 3) L-40м, h-1,8м, ф-60мм, 4) L-40м, h-1,8м, ф-40мм; човен гумовий «Bark» та два рибальські весла, риба вагою 15 кг, у кількості плітка 100 одиниць, плоскирка 33 одиниці, лящ 7 одиниць, карась срібний 2 одиниці, верховодка (уклія) 1 одиниця, підлягає скасуванню.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 12.05.2025 на автомобіль марки ВАЗ 2101, 1974 року випуску, н.з. НОМЕР_1 , який перебуває у власності ОСОБА_5 , у звязку з заявленим цивільним позовом, необхідно залишити в силі.

На підставі ч. 2 ст. 124 КПК України з обвинувачених на користь держави підлягають стягненню судові витрати на залучення експерта в розмірі 8914 грн. Оскільки в даному кримінальному провадженні кримінальне правопорушення було вчинене за попередньою змовою, а стягнення витрат на залучення експерта не є шкодою в розумінні вимог Цивільного кодексу України, стягнення відповідних витрат повинно відбуватись в рівних частинах з кожного з обвинувачених.

Запобіжний захід стосовно обвинувачених не обирався і підстав для його обрання не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 349, ст. ст. 368-371, 373-376, ч. 15 ст. 615 КПК України, суд,-

ухвалив:

ОСОБА_4 визнати винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 249 КК України, та призначити йому покарання у виді 1 (одного) року пробаційного нагляду.

На підставі ст. 59-1 КК України покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

- не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

ОСОБА_5 визнати винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 249 КК України, та призначити йому покарання у виді 1 (одного) року пробаційного нагляду.

На підставі ст.59-1 КК України покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

- не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Початок відбування пробаційного нагляду обчислювати з дня взяття засудженого на облік органом пробації.

Стягнути солідарно з ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на користь держави в особі Житомирської міської ради (розрахунковий рахунок UA0006797, ГУК у Жит.обл./ТГ м. Житомир, код класифікації доходів бюджету 24062100, код одержувача (ЄДРПОУ) 37976485) шкоду, завдану навколишньому природному середовищу, в розмірі 222802 (двісті двадцять дві тисячі вісімсот дві) грн.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави витрати на залучення експерта в розмірі 4457 (чотири тиячі чотириста п`ятдесят сім) гривень.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь держави витрати на залучення експерта в розмірі 4457 (чотири тиячі чотириста п`ятдесят сім) гривень.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 18.04.2025 на 4 сітки розмірами 1) L-40м, h-1,8м, ф-25мм, 2) L-40м, h-1,8м, ф-35мм, 3) L-40м, h-1,8м, ф-60мм, 4) L-40м, h-1,8м, ф-40мм; човен гумовий «Bark» та два рибальські весла, рибу вагою 15 кг, у кількості плітка 100 одиниць, плоскирка 33 одиниці, лящ 7 одиниць, карась срібний 2 одиниці, верховодка (уклія) 1 одиниця, скасувати.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 12.05.2025 на автомобіль марки ВАЗ 2101, 1974 року випуску, н.з. НОМЕР_1 , який перебуває у власності ОСОБА_5 , залишити в силі.

Речові докази:

- 4 сітки розмірами 1) L-40м, h-1,8м, ф-25мм, 2) L-40м, h-1,8м, ф-35мм, 3) L-40м, h-1,8м, ф-60мм, 4) L-40м, h-1,8м, ф-40мм, знищити;

- човен гумовий «Bark» та два рибальські весла, конфіскувати в дохід держави;

На вирок може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з моменту його проголошення

Вирок не може бути оскаржено з підстав заперечення обставин, які ніким не оспорювалися, і дослідження яких визнано судом недоцільним.

Вирок набирає законної сили після закінчення вказаного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо він не скасований, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Учасникам судового провадження вручити повний текст вироку в день його проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1