Провадження № 1-кп/947/632/25
УХВАЛА

10.06.2025 року

Київський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000288 від 08.07.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194, ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м.Одеси перебуває вищезазначене кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 у виді тримання під вартою строком на 60 днів, з триманням у ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

В обгрунтування клопотання прокурор, посилаючись на доводи, викладені у письмовому клопотанні, зазначив, що відносно обвинуваченого ОСОБА_5 судом продовжений запобіжній заходи у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає.

Підставою для продовження відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились: а саме обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватись від суду в силу тяжкості вчиненого ОСОБА_5 злочину, а також часткової не контрольованості державних кордонів України у зв`язку з бойовими діями; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, перешкоджатиме судовому розгляду іншим чином.

Прокурор вважає, що обрання будь-якого іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з фактичною ізоляцією обвинуваченого від суспільства, становитиме безпосередню загрозу безпеці інших людей та суспільства. При ухваленні рішення про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 прокурор просить розмір застави не визначати відповідно до ч.6 ст.176 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 , яка здійснює захист інтересів обвинуваченого ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу зазначивши, що ризики не доведені, а тільки перелічені. ОСОБА_5 не має наміру переховуватись від суду, має міцні соціальні зв`язки, раніше не судимий, має місце реєстрації та проживання, тому просить суд змінити запобіжний захід на домашній арешт або визначити рощмір застави.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Дослідивши клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 ,вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Так, обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років за ч. 1 ст. 114-1 КК України та покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 10 років за ч. 2 ст. 194 КК України, що згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України є підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Стороною обвинувачення доведені ризики, передбаченні ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, обвинувачений ОСОБА_5 ,знаходячись на волі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватись від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення ут.ч. проти основ національної безпеки України чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачуються, перешкоджати судовому розгляду іншим чином.

Враховуючи тяжкість злочинів, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 ,з урахуванням відомостей про особу обвинуваченого, тяжкості покарання, яке загрожує йому у разі визнання винним у скоєнні тяжких кримінальних правопорушень, суддійшов висновку, що існує реальний ризик, що обвинувачений може здійснити спробу переховуватись від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення ут.ч. проти основ національної безпеки України чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, перешкоджати судовому розгляду іншим чином.

Суд враховує правову позицію, викладену у рішенні Другого сенату Конституційного Суду України №7-р(ІІ)/2024 від 19 червня 2024 року, відповідно до якої КСУ дійшов висновку, що частина шоста статті 176 Кримінального процесуального кодексу України не суперечить статтям 3, 8, частинам першій, другій статті 29, частині першій статті 55, частині першій статті 62, частині першій статті 64 Конституції України.

Крім того, Конституційний Суд України вбачає правомірною мету, з якою законодавець доповнив частиною шостою статтю 176 КПК, маючи намір посилити захист суверенітету територіальної цілісності, недоторканності, обороноздатності, державної, економічної й інформаційної безпеки України за рахунок установлення вказаною нормою Кодексу тимчасово (на період дії воєнного стану) особливого порядку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до осіб, яких підозрюють або обвинувачують у вчиненні злочинів, які за тяжкістю й характером є наднебезпечними в умовах воєнного стану та зазначив, що під час застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за ч. 6 статті 176 КПК у суду є можливість, за певних підстав та обставин, визначених статтями 177 та 178 Кодексу, застосувати заставу як більш м`який запобіжний захід.

Викладене свідчить про те, що застосування застави як більш м`якого запобіжного заходу є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-286, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, застосовується запобіжний захід визначений пунктом 5 частини першої цієї статті (тримання під вартою).

Відповідно до абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Враховуючи вищевикладені встановлені судом обставини в їх сукупності, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно обвинуваченого ОСОБА_5 є неможливим, оскільки менш суворий запобіжний захід недостатній для запобігання вищевказаним ризикам, та не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого у зв`язку з чим, суд вважає за доцільне продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб та відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України вважає необхідним при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою не визначити розмір застави у кримінальному провадженні.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 331, 369-372, 392-395 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 08.08.2025 року.

Ухвала суду щодо продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити в ДУ "Одеський слідчий ізолятор" (для виконання).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів до Одеського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1