Справа № 203/5718/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2025 року Центральний районний суд міста Дніпра в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

захисників - ОСОБА_4 , ОСОБА_5

підозрюваного - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання прокурора другого відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпропетровська, громадянина України,

з повною середньою освітою, одруженого, офіційно працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого

за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000068,-

ВСТАНОВИВ:

Третім слідчим відділом (з дислокацією у м.Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000068, відомості за яким внесено до ЄРДР за ч.2 ст.369-2 КК України.

В рамках вказаного кримінального провадження 28.08.2025 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України, за фактом пропозиції та обіцянки здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави.

В наданому клопотанні прокурор просив застосувати до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та посилаючись на викладені в ньому підстави, просив задовольнити останнє.

Підозрюваний та його захисники в судовому засіданні посилаючись на необгрунтованість підозри, недоведеність прокурором наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, просили відмовити в задоволенні клопотання. В разі застосування запобіжного заходу, просили обмежитись застосування такого заходу у вигляді особистого зобов`язання або арешту у нічний час доби.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також обставини, що враховуються при його обранні, визначені ст.ст.177,178 КПК України.

Згідно ч.ч.1,2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч.ч.1,4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Перевіряючи доводи клопотання та заперечення сторони захисту, слідчий суддя враховує, що наявність обгрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин. На даному етапі слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, питання остаточної кваліфікації дій, а на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення відповідного злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: протокол допиту свідка ОСОБА_7 ; протокол огляду вмісту мобільного телефону, наданого свідком, що містить переписку між ним та підозрюваним; протоколи НСРД та висновок лінгвістичної експертизи №1/Л/3/1 від 29.07.2025 року, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України та дають вагомі підстави вважати про наявність обгрунтованої підозри у його вчиненні ОСОБА_6 .

Також слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_6 на підставі вагомих доказів повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5-ти років.

Таким чином, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та усвідомлення останнім можливості засудження до позбавлення волі, що висунута йому підозра грунтується у т.ч. на показах свідка ОСОБА_7 , відомості щодо якого наявні в долучених до клопотання матеріалах, дають достатні підстави вважати про можливість вчинення підозрюваним дій з переховування від органів досудового розслідування, впливу на свідка з метою зміни ним обсягу та змісту своїх показань на користь підозрюваного.

В частині впливу на вже допитаного свідка у кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.4 ст.95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст.225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії подальшого досудового розслідування та судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків вчинення підозрюваним дій, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України.

Поряд з цим, слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених п.4 ч.1 ст.177 КПК України, які належним чином не конкретизовані.

При цьому, слідчий суддя також враховує вік підозрюваного, що останній раніше не судимий, офіційно працевлаштований, одружений; має постійне, зареєстроване місце проживання.

З урахуванням вищезазначеного, фактичних обставин кримінального правопорушення, яке інкримінуються підозрюваному; даних про його особу; наявних ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.3 ст.175 КПК України, слідчий суддя вважає, що необхідним та достатнім запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваного на даному етапі досудового розслідування, забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку останнього, є домашній арешт у нічний час доби, з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1-4,8 ч.5 ст.194 КПК України.

Місцем перебування підозрюваного під домашнім арештом визначити адресу його фактичного, постійного проживання АДРЕСА_1 .

Строк запобіжного заходу визначити в межах строку досудового розслідування, до 28.10.2025 року включно.

Керуючись ст.ст.177,178,181,183,184,193,194,196,369-372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, за місця його зареєстрованого та фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на строк до 28 жовтня 2025 року включно, із забороною залишати житло в період часу з 22-00 г. до 06-00 г., за винятком необхідності отримання невідкладної медичної допомоги або наявності інших обставин, що загрожують життю та здоров`ю, у т.ч. для слідування в укриття під час повітряних тривог.

Покласти на підозрюваного на строк до 28 жовтня 2025 року включно наступні обов`язки:

-прибувати за кожним викликом до слідчого, прокурора та суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суду про зміну свого місця проживання;

-не відлучатись за межі Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-утриматись від спілкування у будь-який позапроцесуальний спосіб зі свідками у даному кримінальному провадженні щодо обставин цього провадження;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до вимог ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу направити для виконання до органу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1