УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

підозрюваної - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Городня Городнянського району Чернігівської області, громадянки України, з вищою освітою, не працевлаштованої, заміжньої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України, у кримінальному провадженні №0001262 від 11.07.2019,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовано тим, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001262 від 11.07.2019 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_5 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 (в редакції Закону № 2341-III від 05.04.2001) та ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617-VIII від 22.11.2018) КК України.

27.11.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих їй вищевказаних кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: повідомленням про злочин та протоколами допиту у якості потерпілих ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 та інших потерпілих, які надали свідчення про обставини та спосіб вчинення злочину, а також надали докази, які підтверджують факт шахрайства вчиненого відносно них, зокрема листівки, сертифікати виграшів у неіснуючих лотереях, надісланих на їх адресу засобами поштового зв`язку; протоколом огляду від 14.04.2023, згідно з яким в результаті проведених негласних слідчих (розшукових) дій - зняття інформації з електронних інформаційних мереж (ПЕОМ) отримано інформацію з робочого комп`ютера оператора кол-центру, створеного та задіяного у злочинній діяльності, якою підтверджується чітка та злагоджена структура злочинної організації, ролі виконавців, а також їх взаємозв`язок між собою; протоколом огляду речей від 10.01.2023 речей та документів, вилучених у ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_13 за адресою: АДРЕСА_3 , згідно з яким встановлено наявність на комп`ютерній техніці ОСОБА_13 інструкції та механізм вчинення шахрайських дій відносно громадян, а також листування між собою членами злочинної організації; протоколами огляду від 05.04.2023, згідно з якими в результаті проведених негласних слідчих (розшукових) дій - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж отримано інформацію про розмови ОСОБА_7 , у тому числі з іншими учасниками злочинної організації, які підтверджують обставини та способи вчинення кримінального правопорушення; протоколами огляду від 10.09.2022, згідно з якими в результаті проведених негласних слідчих (розшукових) дій - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж отримано інформацію про розмови ОСОБА_7 , у тому числі з іншими учасниками злочинної організації, які підтверджують обставини та способи вчинення кримінального правопорушення; протоколом огляду від 21.11.2024, згідно з яким отримано інформацію про спосіб вчинення шахрайських дій відносно потерпілої ОСОБА_22 учасниками злочинної організації з числа операторів кол-центів; протоколом обшуку від 01.11.2022 за адресою розташування кол-центру: АДРЕСА_4 та протоколом огляду від 06.02.2023 вилучених предметів 01.11.2022 за адресою розташування кол-центру: м. Чернігів, вул. Святомиколаївська, 12-А, з яких вбачається, що за місцем вчинення злочину були виявлені інструкції шахрайських дій відносно громадян, брошури, буклети, акції «Народний шанс», «Щасливий дім», «Укрторг» із неправдивими відомостями про виграш грошових коштів громадянами у значних сумах, печатки, штампи, первинна бухгалтерська документація створених до протиправної діяльності підприємств, а також осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення; протоколом обшуку від 01.11.2022 за адресою розташування фасувального складу: АДРЕСА_5 , з якого вбачається, що за місцем вчинення злочину були виявлені сформовані в адресу громадян посилки від імені «Народний шанс», «Укрторг», «7 бажань», «Щасливий дім» «з дрібними побутовими речами та брошурами та листами про виграш громадянами значних сум в акціях та лотереях; протоколом обшуку від 27.11.2024 за адресою розташування кол-центру: АДРЕСА_4 , з якого вбачається, що за місцем вчинення злочину були виявлені аналогічні інструкції шахрайських дій відносно громадян, печатки, штампи, первинна бухгалтерська документація створених до протиправної діяльності підприємств, а також осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення; протоколом обшуку від 27.11.2024 за адресою розташування фасувального складу: АДРЕСА_6 , з якого вбачається, що за місцем вчинення злочину були виявлені сформовані в адресу громадян посилки від імені «Народний шанс», «Укрторг» з дрібними побутовими речами та брошурами та листами про виграш громадянами значних сум в акціях та лотереях; протоколом огляду від 25.11.2024 щодо отриманих доходів учасниками злочинної організації, з яких вбачається, що з 2019 року основним джерелом їх доходів були кошти, отримані за сплату громадянами поштових відправлень з неправдивими відомостями про виграш значних сум в акціях та лотереях; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

В обґрунтування свого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту детективом зазначено, що ОСОБА_5 інкримінуються діяння, одне з яких відповідно до ст. 12 КК України віднесено до особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим є всі підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, а також впливати на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, що свідчить про те, що інший більш м`який запобіжний захід, ніж цілодобовий домашній не достатній для запобігання вищевказаним ризикам та не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_4 та підозрювана ОСОБА_5 заперечували щодо задоволення клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, вказали, що висунута ОСОБА_5 підозра є необґрунтованою, крім того також зазначили, що ризики позапроцесуальної поведінки ОСОБА_5 відсутні, оскільки підозрювана ОСОБА_5 , раніше не судима, з`являється за кожним викликом до детектива, заміжня, працевлаштована, відтак просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Так, слідчим суддею встановлено та матеріалами клопотання підтверджено, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001262 від 11.07.2019 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_5 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 (в редакції Закону № 2341-III від 05.04.2001) та ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617-VIII від 22.11.2018) КК України.

27.11.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Водночас, слід зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги правову позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 Рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п.32, Series A, N 182).

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994, в яких суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Водночас, слідчому судді під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності та сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, яким закінчується судове провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення(рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 Європейський суд з прав людини зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої здійснено затримання й подальше тримання під вартою.

При цьому, на стадії досудового розслідування кримінального провадження, слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Так, 27.11.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України.

Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваної до вчинення кримінальних правопорушень підтверджується долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів лише щодо пред`явленої підозри з точки зору їх достатності та взаємозв`язку, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваної у вчиненні інкримінованих їй злочинів, правильність кваліфікації її дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваної, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього матеріалів кримінального провадження можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 могла вчинити інкриміновані їй правопорушення.

З огляду на зазначене та враховуючи матеріали кримінального провадження, додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях підозрюваної ОСОБА_5 ознак інкримінованиї їй кримінальних правопорушень.

Водночас, при розгляді клопотання та вирішенні питання про доцільність застосування цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують застосування до підозрюваної відповідного запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відзначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а застосування запобіжного заходу - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Так, аналізуючи зазначені слідчим та прокурором ризики, слідчий суддя враховує, що ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваної визнано можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні.

Надаючи оцінку можливості підозрюваній переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_5 інкриміновані діяння, одне з яких відповідно до ст. 12 КК України віднесено до особливо тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачено виключно позбавлення волі строком від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим усвідомлюючи міру можливого покарання за вчинені нею кримінальні правопорушення, вона може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Водночас, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «W. проти Швейцарії» небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Також що стосується ризику втечі підозрюваного, то Європейський суд з прав людини вказує, що він не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитися з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня «Панченко проти Росії». Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню «Бекчиєв проти Молдови».

Таким чином, з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_5 , яка заміжня, працевлаштована але не офіційно, дітей на утриманні не має, усвідомлюючи міру можливого покарання за вчинене нею кримінальне правопорушення, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Також слідчий суддя вважає доведеним і ризик незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 отримає відомості про свідків та інших підозрюваних та їх анкетні дані, які містяться у копіях матеріалів клопотання, і з метою зміни показань або безпідставної відмови від них підозрювана зможе впливати на свідків та інших підозрюваних шляхом тиску, що буде перешкоджати здійсненню об`єктивного досудового розслідування.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Також слідчим суддею враховано і сімейний стан підозрюваної, наявність постійного місця проживання, проте, з урахуванням вищенаведених факторів, не зменшує існування ризиків позапроцесуальної поведінки підозрюваної.

Вирішуючи питання про обрання підозрюваній запобіжного заходу, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінальних правопорушень, які інкримінуються ОСОБА_5 , обставини у відповідності до вимог ст. 178 КПК України, що характеризують особу підозрюваної.

Положеннями ч. ч. 1 та 2 ст. 181 КПК України передбачено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Враховуючи викладене, а також те, що органом досудового розслідування доведено причетність ОСОБА_5 до події інкримінованих правопорушень та наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також ті обставини, що більш м`який запобіжний захід, який би міг бути застосований до підозрюваної ОСОБА_5 , не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді цілодобового домашнього арешту у межах строку досудового розслідування, тобто до 27.01.2025, з покладенням на неї визначених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків, з метою уникнення можливості вчинення дій, визначених ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 184, 186, 194, 196, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_5 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у межах строку досудового розслідування, тобто до 27.01.2025 включно.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора у даному кримінальному провадженні, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатися за межі Чернігівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування з підозрюваними ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_17 , ОСОБА_16 , ОСОБА_15 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ; ОСОБА_12 ;

- утримуватися від спілкування з потерпілими ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_23 , ОСОБА_20 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_21 , ОСОБА_30 , ОСОБА_22 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 та ОСОБА_46 ;

- утримуватися від спілкування з операторами та іншим персоналом кол-центрів за адресами: АДРЕСА_7 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_8 , технічного персоналу ІТ-центру за адресою: АДРЕСА_9 , бухгалтерами бухгалтерії за адресою: АДРЕСА_10 , завідуючими складом за адресою: АДРЕСА_11 .

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 .

Роз`яснити підозрюваній, що працівники Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в її житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї обов`язків.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваною її захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1