Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/1142/16-к
Провадження № 1-кп/935/46/24
У Х В А Л А

10 березня 2025 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

потерпілої ОСОБА_4

представника потерпілої ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишеві клопотання захисника про призначення додаткової комісійної судово-медичної експертизи у межах кримінального провадження №0000453 від 21.06.2016 стосовно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,

встановив:

В провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області перебуває зазначене кримінальне провадження.

Під час судового розгляду захисником ОСОБА_7 заявлено клопотання про призначення додаткової комісійної судово-медичної експертизи, оскільки у матеріалах кримінального провадження наявні протиріччя, які не були усунуті під час судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання захисника, просить його задовольнити.

Потерпіла ОСОБА_4 , представник потерпілої ОСОБА_5 заперечили проти клопотання сторони захисту , вважають, що метою його є затягування судового розгляду.

Прокурор заперечив проти заявленого клопотання, вважає, що протиріччя у матеріалах кримінального провадження усунуті під судового розгляду шляхом допиту експерта ОСОБА_8 , який показав, що зазначення у висновку експерта про локалізацію тілесних ушкоджень у потерпілого справа , а не зліва є лише технічною помилкою та опискою, а тому підстави, визначені ст.332 КПК України відсутні.

Заслухавши доводи та заперечення учасників судового провадження, дослідивши клопотання, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 .

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 242, п. 1 ч. 1 ст. 244 КПК України експертиза проводиться, якщо для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Частина 2 ст. 242 КПК України передбачено перелік обставин, для встановлення яких проведення експертизи є обов`язковим.

Відповідно до п.1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Судом було досліджено висновок судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_9 №633 від 21.06.2016 та висновок №1984/40 від 11.07.2016, відповідно до яких тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, яка супроводжувалась лінійним переломом кісток склепіння і основи черепа справа з розвитком епідуральної гематоми, крововиливами в речовину головного мозку, в м`які покрови черепа, мають ознаки тяжких по причині загрози для життя, знаходяться в прямому причинному зв`язку зі смертю (п.3).

Відповідно до усіх матеріалів кримінального провадження, у тому числі у зазначених висновків експертів (описова частина) тілесні ушкодження у потерпілого, які знаходились у прямому причинному зв`язку зі смертю, були локалізовані виключно з лівого боку.

З метою усунення таких протиріч , у судовому засіданні було допитано експерта ОСОБА_8 , який був попереджений про кримінальну відповідальність, і який показав, що у підсумках судово-медичної експертизи наявна технічна помилка, а саме зазначено про перелом черепа справа, тоді як насправді ушкодження були з лівого боку.

Крім того, суд зважає на те, що заявляючи клопотання сторона захисту не зазначила про наявність відомостей, які не були надані/відомі експертові під час проведення первинної експертизи а також не вказав на правову підставу, визначену ч. 2 ст. 242 КПК України, обов`язкову для призначення експертизи, зокрема, на стадії судового розгляду.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006 зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Оцінюючи обґрунтованість поданого клопотання, суд зазначає, що згідно приписів ч. 2 ст. 84 КПК України, процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ст.101КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження.

Відповідно до ст.94КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Оцінка доказів, зібраних у межах даного кримінального провадження та досліджених під час судового розгляду, зокрема і висновків експертів та їх показань суду, буде надана судом в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення по справі в порядку, встановленому ст. 89 КПК України.

Підсумовуючи викладене вище, з огляду на зміст норм ст.ст. 242, 332 КПК України, суд зазначає, що експертиза за клопотанням сторін може призначатися судом не в будь-якому випадку і тільки тому, що сторона захисту вважає необхідним її проведення, а лише за наявності передбачених законом умов.

Таким чином, суд вважає, що підстави для призначення додаткової комісійної судово-медичної експертизи відсутні, а тому слід відмовити у задоволенні клопотання захисника.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 242, 332 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про призначення у кримінальному провадженні №0000453 від 21.06.2016 стосовно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, додаткової комісійної судово-медичної експертизи відмовити .

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1