УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в режимі відеоконференцзв`язку з ДУ «Київський слідчий ізолятор», клопотання адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 220 240 000 000 006 17 від 02.07.2024 відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.28 ч.1 ст.114-1 КК України,

в с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання клопотання адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні № № 220 240 000 000 006 17 від 02.07.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 , визначивши заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в порядку ст.201 КПК України.

Обґрунтовуючи доводи свого клопотання захисник зазначає, що слідчими ГСУ СБУ за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 220 240 000 000 006 17 від 02.07.2024, в рамках якого ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28 ч.1 ст.114-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08.10.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 650 розмірів неоподаткованого мінімуму для працездатних осіб.

Захисник вказує про те, що такий розмір застави є надмірним та таким що підлягає зменшенню, з огляду на відсутність ризиків визначених ст.177 КПК України. Так підозрюваний ОСОБА_5 є особою з інвалідністю, одружений, має постійне місце проживання, на утримані має неповнолітню дитину, також має ряд хронічних захворювань, які виключають надання належної медичної допомоги в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор».

З огляду на вказане захисник просив змінити запобіжний захід відносно підозрюваного визначивши розмір застави, що становить 20 неоподаткованих мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 підтримав доводи свого клопотання, яке просив задовольнити та змінити запобіжний захід відносно свого підзахисного, визначивши розмір застави, що становить 20 розмірів неоподаткованого мінімуму для працездатних осіб, як альтернативний запобіжний захід.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника, при цьому наголошував, що будь-яких протиправних дій він не вчиняв, а застосований відносно нього альтернативний запобіжний захід є надмірним.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваного, вважаючи, що саме такий розмір застави здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, Також наголошував, що ризики визначені ст.177 КПК України, які були враховані судом під час застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не відпали.

Слідчий суддя, заслухавши захисника, підозрюваного, прокурора, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання слідчими ГСУ СБУ за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 220 240 000 000 006 17 від 02.07.2024, в рамках якого ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28 ч.1 ст.114-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08.10.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 650 розмірів неоподаткованого мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 КПК визначені загальні засади кримінального провадження, до яких пунктом 15 даної статті віднесена змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У силу ст.22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами своїх правових позицій.

Відповідно до ст.201 КПК України підозрюваний, його захисник мають право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу. До клопотання додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи.

Виходячи із змісту зазначених процесуальних норм, на сторону кримінального провадження - ініціатора клопотання покладається обов`язок доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог та підстав для їх задоволення.

Оскільки, на думку захисника, стороною обвинувачення не доведена наявність в діях ОСОБА_5 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.1 ст.114-2 КК України, слідчому судді мали би бути надані матеріали, які доводять дану обставину.

Однак будь-яких доказів на спростування висунутої ОСОБА_5 підозри, доведеності його непричетності до інкримінованого злочину стороною захисту не надано.

З огляду на твердження про необхідність зміни запобіжного заходу та відсутність ризиків передбачених ст.177 КПК України, захисником не надано жодного документу, що спростовували наявність таких ризиків.

На переконання слідчого судді, наявні у матеріалах клопотання документи не доводять відсутність тих ризиків, які враховувались під час застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу.

Таким чином, стороною захисту не доведено наявність нових обставин, які б не розглядалися слідчим суддею під час застосування та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що має наслідком відмову у задоволенні клопотання.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Будь-яких інших даних щодо наявності обставин, які не досліджувалися слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу, в тому числі можливість застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу чи скасування застосованого запобіжного заходу, та які б могли вплинути на прийняття рішення про зміну обраного запобіжного заходу, стороною захисту не наведено.

Щодо доводів сторони захисту в частині необхідності зменшення розміру застави та визначення його розміру, що становить 20 розмірів неоподаткованих мінімумів для працездатних осіб в цій частині клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного.

Окрім того, законодавець, передбачаючи такий вид запобіжного заходу як заставу, метою його застосування визначає забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, що передбачено ст. 182 КПК України. У будь-якому разі розмір застави має бути співмірним та розумним, та не бути важелем або чинником, який унеможливлює з моменту визначення розміру застави його внесення підозрюваним. Не дотримання зазначених положень може стати суттєвим порушенням норм кримінального процесуального закону, і як наслідок прав та свобод громадян, що неодноразово підтверджувалось численними рішеннями Європейського суду з прав людини, які є часткою національного законодавства.

З урахуванням наведеного при визначенні розміру застави слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, його вік, майновий та сімейний стан, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється останній, а тому вважає за доцільне та спів мірним зменшити раніше визначений підозрюваному розмір застави та встановити заставу у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, і таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст.ст. 178, 182,183 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 22, 193, 201, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Змінити відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід з тримання під вартою з визначенням розміру застави у розмірі 650 (шістсот п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 968 200 (один мільйон дев`ятсот шістдесят вісім тисяч двісті) грн., застосований на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08.10.2024, на запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави у розмірі 300 (триста) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) грн.

Застава вноситься підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ р/р UA1012089. Призначення платежу: застава за (П.І.Б) згідно ухвали суду (назва суду) від (дата) по справі №, внесені (П.І.Б особи, що вносить заставу).

Документ, що підтверджує внесення застави, надається слідчому, а також адміністрації СІЗО.

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до підозрюваної обрано запобіжний захід у виді застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи

роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками та іншими підозрюваними у даному

кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти)

для виїзду за кордон чи інший документ, що надає право виїзду за межі України;

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави, слідчий суддя, суд, вирішує питання про застосування іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Строк дії ухвали визначити до 06.12.2024 року включно.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошений 22.11.2024 о 15 год. 40 хв.

Слідчий суддя: