Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/9156/24
У Х В А Л А

18 лютого 2025 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 розглянувши в м. Біла Церква, клопотання адвоката ОСОБА_2 , про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, у кримінальному провадженні № 0001723, яке внесене ЄРДР 10 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

У С Т А Н О В И В:

у провадженні суду перебуває кримінальне провадження № 0001723, яке внесене ЄРДР 10 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

У ході розгляду, адвокат ОСОБА_2 звернувся із клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції за допомогою власних технічних засобів (програмного комплексу «ВКЗ»).

Вказане клопотання мотивоване тим, що у провадженні суду перебуває справа № 227/2873/24, стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 . В Україні оголошений військовий стан, економіка працює в стані війни, обвинувачений військовослужбовець, а адвокат ОСОБА_2 перебуває в м. Києві.

До клопотання доданий ордер на представництво у Білоцерківському районному суді Київської області.

Суддя розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , дійшов висновку, що воно не підлягає до задоволення, оскільки ним не дотримана процедура звернення до суду із клопотанням про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, за допомогою власних технічних засобів та не підтверджені належним чином повноваження на захист обвинуваченого ОСОБА_4 .

Суд зазначає, що порядок проведення судового засідання в режимі відеоконференції врегульований статтею 336 КПК України.

Згідно з частиною першою статті 336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі:

1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин;

2) необхідності забезпечення безпеки осіб;

3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого;

4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження;

4-1) введення воєнного стану або під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України;

5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Відповідно до ч. 2 ст. 336 КПК України, суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.

Згідно з ч. 4 ст. 336 КПК України, учасник кримінального провадження подає клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія клопотання в той самий строк надсилається іншим учасникам кримінального провадження.

Отже, учасник кримінального провадження, який виявив бажання взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, подає клопотання про таку участь не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а його копію в цей самий строк надсилає іншим учасникам кримінального провадження.

Всупереч зазначеному, адвокат ОСОБА_2 до свого клопотання не надав доказів його надсилання іншим учасникам кримінального провадження.

Своєю чергою, згідно з частиною першою статті 50 КПК України, повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;

2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Згідно з п. 12.4 Положення про ордер на надання правничої допомоги, затвердженим Радою адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (в редакції із змінами внесеними рішенням Ради адвокатів України від 20 вересня 2024 року № 50), ордер має містити: назву органу, у якому надається правнича допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо).

Однак, ордер виписаний адвокатом ОСОБА_2 містить некоректну назву суду у якому здійснюється розгляд кримінального провадження стосовно ОСОБА_4 «Білоцерківський районний суд Київської області», замість «Білоцерківський міськрайонний суд Київської області».

Отож, вказане свідчить, що ним не підтверджені належним чином повноваження захисника у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_4 , яке розглядається в Білоцерківському міськрайонному суді Київської області.

Отже, оскільки адвокат ОСОБА_2 звертаючись до суду із клопотанням про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, не надав доказів його направлення іншим учасникам кримінального провадження та не підтвердив свої повноваження на захист ОСОБА_4 в Білоцерківському міськрайонному суді Київської області, суддя відмовляє в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_2 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Керуючись ст. 336, 392-395, 532 КПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

відмовити у задоволенні адвоката ОСОБА_2 , про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її складення.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5