печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2025 року м. Київ

Печерський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією Украі?ни та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0003834 від 07.11.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, 5 ст. 190 КК України,

УСТАНОВИВ:

Короткий виклад обставин клопотання

До слідчого судді надійшло клопотання сторони кримінального провадження про накладення арешту на майно, а саме на: криптовалютні активи токени USDT в мережі TRON TRC-20, випущені компанією Tether, які знаходяться та зберігаються на криптовалютному гаманці НОМЕР_2, заборонивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб, з метою збереження речових доказів.

Явка сторін кримінального провадження

Прокурор подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Вимоги клопотання підтримав у повному обсязі.

З метою забезпечення арешту, відповідно до положень ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя здійснює розгляд клопотання без повідомлення власника майна.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Правове обґрунтування

Процесуальні правовідносини регулюються главою 17 «Арешт майна» розділу ІІ «Заходи забезпечення кримінального провадження» КПК України.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Обставини, встановлені слідчим суддею, та мотиви слідчого судді

Головним слідчим управлінням Національної поліції України, за процесуальним керівництвом Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0003834 від 07.11.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, 5 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що у 2023 році під час повномасштабного вторгнення рф на територію України діяла злочинна група до складу якої увійшли ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ніші невстановлені на даний час особи, під приводом продажу квадрокоптерів для потреб ЗСУ, шахрайським шляхом заволоділа коштами військовослужбовців, волонтерів юридичних та фізичних осіб в особливо великих розмірах.

На даний час установлено та залучено до участі в кримінальному провадженні як потерпілих наступних осіб: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 . Загальна сума завданих потерпілим матеріальних збитків складає понад 12 млн грн.

З метою реалізації свого умислу та розробленого злочинного плану по заволодінню коштами потерпілих, приблизно у червні 2023 року ОСОБА_4 , звернувся до свого давнього знайомого та неофіційного працівника ТОВ «Т Спрінгс» ОСОБА_6 з пропозицією зареєструватися, як фізична особа-підприємець з метою проведення через нього усіх операцій пов`язаних з купівлею-продажем квадрокоптерів (дронів).

Так, ознайомившись із злочинним планом ОСОБА_4 по заволодінню грошовими коштами потерпілих, ОСОБА_6 погодився на дану пропозицію та приблизно наприкінці червня 2023 року зареєструвався як фізична особа-підприємець.

В подальшому, з метою реалізації злочинного плану, проведення безготівкових операцій та отримання від потенційних потерпілих коштів, отриманих шахрайським шляхом ОСОБА_6 , діючи за вказівками ОСОБА_4 відкрив рахунки ФОП у таких банківських установах: АТ КБ «ПриватБанк» та АТ «Універсал банк».

Надалі, з метою реалізації свого злочинного плану ОСОБА_4 звернувся до свого знайомого ОСОБА_5 з пропозицією увійти до складу очолюваної ним злочинної групи та надавати послуги спрямовані на приховання (маскування) коштів, отриманих шахрайським шляхом, а саме акумулювати крипто активи на власному крипто гаманці та перераховувати їх на інші крипто гаманці, зокрема «холодні» з метою унеможливлення подальшого відслідкування так активів.

На дану пропозицію ОСОБА_5 погодився та надав ОСОБА_4 реквізити власного крипто гаманця, а саме НОМЕР_3.

Після чого, ОСОБА_4 надав таким особам банківські рахунки ФОП « ОСОБА_6 » та/або власний крипто валютний гаманець НОМЕР_4 та/або крипто гаманець ОСОБА_5 . НОМЕР_3 для проведення передоплати за замовлені квадрокоптери (дрони).

У подальшому, у домовлені строки поставка квадрокоптерів не відбулася або здійсненна не в повному обсязі. ОСОБА_4 пояснював потерпілим різні причини, які перешкоджають здійснити поставку квадрокоптерів, однак, вони не відповідають дійсності.

Після цього, ОСОБА_4 перестав виходити на зв?язок та кошти не повернув.

В подальшому від оперуповноважених УПК у м. Києві отримано аналітичне дослідження відносно вказаного гаманця та достовірно встановлено ряд крипто гаманців, які отримували від ОСОБА_5 кошти у криптовалюті з метою подальшої легалізації, зокрема кошти виводилися на наступні криптовалютні гаманці:

- НОМЕР_1 ;

- НОМЕР_2.

Так, при огляді інформації отриманої в ході аналізу крипто гаманця НОМЕР_1 за допомогою онлайн-інструменту для аналізу блокчейн-мереж expert.crystalintelligence.com встановлено, що крипто гаманець здійснив 703 транзакцій.

Крім цього, встановити власника крипто гаманця НОМЕР_1 не надається за можливе через технічні обмеження, оскільки цей гаманець є «холодним», що унеможливлює його ідентифікацію за допомогою доступних інструментів.

Надалі, при огляді інформації отриманої в ході аналізу крипто гаманця НОМЕР_2 за допомогою онлайн-інструменту для аналізу блокчейн-мереж expert.crystalintelligence.com встановлено, що крипто гаманець здійснив 3,042 транзакцій.

Встановити власника крипто гаманця НОМЕР_2 не надається за можливе через технічні обмеження, оскільки цей гаманець є «холодним», що унеможливлює його ідентифікацію за допомогою доступних інструментів.

Враховуючи вище викладене, наявні достатні підстави вважати, що до вчинення вказаних кримінальних правопорушень можуть бути причетний особи у володінні чи розпорядженні яких перебуває криптовалютний гаманець НОМЕР_1.

Отже, у ході досудового розслідування зібрано достатньо доказів та встановлені вагомі обставини, які свідчать, що криптовалютний гаманець НОМЕР_1 зберігає на собі кошти у формі крипто активів, здобуті протиправним шляхом.

Постановою слідчого від 03.01.2025 криптовалютні гаманці НОМЕР_1 та НОМЕР_2 визнано речовими доказами, оскільки вони були засобом вчинення кримінального правопорушення, зберегли відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; віртуальні активи, які знаходяться на вказаних криптовалютних гаманцях, оскільки вони могли були предметом легалізації коштів, які отримані кримінально протиправним шляхом.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, правильності правової кваліфікації дій особи, на майно якої накладено арешт, переваги одних доказів над іншими, тощо.

Слідчий суддя, враховуючи вище викладені обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна є співрозмірним завданням кримінального провадження, спрямоване на досягнення цілей розслідуваного кримінального провадження.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти в рамках кримінального провадження за № 0003834 від 07.11.2023 арешт на майно, із забороною розпорядження та користування, а саме на:

-криптовалютні активи токени USDT в мережі TRON TRC-20, випущені компанією Tether, які знаходяться та зберігаються на криптовалютному гаманці НОМЕР_2.

Ухвала підлягає негайному виконанню на всій території України.

В силу ст. 175 КПК України негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчих, прокурорів, які входять до відповідних груп слідчих, прокурорів у кримінальному провадженні № 0003834 від 07.11.2023.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_16