Справа № 932/9404/24
Провадження № 1-кс/932/411/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 лютого 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Маріуполі) Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Краматорську ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дергачі Харківської області, громадянку України, одружену, маючу на утриманні дітей 2012 та 2019 років народження, інвалідності не маючої, проживаючої по АДРЕСА_1 , раніше не судиму,

підозрювану за ч.5 ст.27 ч.5 ст.191 КК України,

в межах кримінального провадження від 06.02.2024 №0000430,

В С Т А Н О В И В :

Позиції сторін.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що керівник КЕВ м. Луганська ОСОБА_7 , діючи в складі організованої групи з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 та іншими невстановленими особами, в умовах воєнного стану, в період з травня по грудень 2022 року, зловживаючи службовим становищем, шляхом укладення та виконання 47 договорів на поставку паливної деревини, ціна у яких була завідомо завищеною, необґрунтовано заволоділи бюджетними коштами в особливо великому розмірі.

У клопотанні вказано про те, що 31.01.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.5 ст.27 ч.5 ст.191 та ч.5 ст.191 КК України, щодо неї існують такі ризики: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

З огляду на наведене сторона обвинувачення просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під варто із визначенням застави та покладення обов`язків, яких має дотримуватися підозрювана у випадку внесення застави.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, навів пояснення, аналогічні фабулі клопотання.

Сторона захисту просила відмовити у задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі.

Зокрема захист зазначає про необґрунтованість підозри, а саме: ОСОБА_4 не є службовою особою та не має повноважень у відношенні бюджетних коштів тому не може бути виконавцем інкримінованого їй злочину; стороною обвинувачення не долучено доказів, які об`єктивно пов`язують ОСОБА_4 із злочином, зокрема зв`язок останньої із фізичними особами підприємцями, які могли укладати договори із КЕВ м. Луганська, пояснюється фактом надання таким особами бухгалтерських послуг.

Щодо ризиків сторона захисті зазначає, що ОСОБА_4 була обізнана із фактом кримінального провадження ще в травня 2024 року, після проведення у неї обшуку проте не вчиняла заходів із переховування чи перешкоджання кримінальному провадженню. Крім того у неї вилучено усі документи. На обґрунтування ризиків стороною обвинувачення не наведено переконливих мотивів. Слідчим не враховано що підозрювана отримує законний дохід як суб`єкт підприємницької діяльності, раніше не судима, не має інших підозр, має постійне місце проживання, одружена, має двох малолітніх дітей.

Також захист вказує на відсутність мотивів неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу та про непомірність визначної слідим застави.

Також сторона захисту вказує про подання до Верховного Суду клопотання про передання справи на розгляд до Вищого антикорупційного суду та, у зв`язку із цим, просила відкласти розгляд клопотання.

Встановлені обставини.

В провадженні Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Краматорську) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Краматорську перебуває кримінальне провадження №0000430 від 06.02.2024 за ч.5 ст.191, ч.5 ст.426-1 КК України.

31.01.2025, в межах вказаного кримінального провадження, ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.5 ст.27 ч.5 ст.191 та ч.5 ст.191 КК України.

Згідно фабули підозри останній визначено роль пособника та виконавця, зокрема вказано, що підозрювана готувала визначним організаторами фізичним особам-підприємцям документи, управляла розрахунками, а також безпосередньо укладала договори із КЕВ м. Луганська.

Обґрунтованість підозри підтверджується наданими протоколами огляду документів, носіїв електронної інформації, вилучених у фігурантів під час обшуків та наданих банками (зокрема підтверджується укладення та виконання КЕВ м. Луганська із фізичними особам підприємцями, в т. числі з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , та ОСОБА_4 , з травня по грудень 2022 року договорів на поставку паливної деревини), висновками судових товарознавчих та економічних експертиз, у яких встановлено ринкову вартість деревини, а також суму різниці між такою вартістю та ціною договорів.

При цьому загальна сума грошових коштів, у заволодінні якою підозрюється група осіб значно перевищує шістсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

Наданими стороною обвинувачення документами зокрема підтверджується, що ОСОБА_4 , діючи як підприємець, укладала із КЕВ міста Луганська договори на поставку деревини паливної, зокрема: договір №51 від 12.08.2022, за яким різниця між сумою договору та ринковою ціною становила 540 431,10 грн.; договір №53 від 26.08.2022 за яким різниця між сумою договору та ринковою ціною становила 2 508 287,60 грн.; договір №59/1 від 21.09.2022 за яким різниця між сумою договору та ринковою ціною становила 1 869 816 грн.

В період з 24.02.2022 по 01.04.2023 ФОП ОСОБА_4 грошові кошти отримував лише від КЕВ міста Луганська, з яких перерахувала на власні рахунки 3 367 153 грн.

Окрім цього, при обшуку у ОСОБА_4 було вилучено електронні носії інформації на яких містилися договори поставки деревини, укладених різними підприємцями із КЕВ міста Луганська та документи щодо їх виконання. При чому як проекти документів так і копії документів вже підписаних та скріплених печатками сторін. Окрім цього було вилучено таблицю з іменами 330 користувачів їх та паролями.

Про існування злочинної організації може свідчити: укладення учасниками ідентичних договорів із завищеними цінами в один і той самий період, часткове ведення роботи із підготовки та обслуговування таких договорів ОСОБА_4 ; спілкування між деякими учасниками у 2023 та 2024 роках. Також слідчий суддя враховує наявність спільної підозри деяким учасникам у вчиненні аналогічних дій в іншому періоді (кримінальне провадження №0000168 від 26.01.2024).

Підтверджено належності на праві власності підозрюваній транспортного засобу Renault Megane 2015 року випуску.

За 2024 рік підозрювана, як підприємець, задекларувала дохід в сумі 5 895 280 грн.

Застосоване законодавство.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За приписами ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Висновки.

Щодо розгляду клопотання.

Клопотання подане на розгляд слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська.

Органом досудового розслідування у кримінальному провадженні визначено Перший слідчий відділ (з дислокацією у м. Краматорську) Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Краматорську, яке розташоване в Шевченківському районі міста Дніпра, в межах юрисдикції Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська.

На підсудності Бабушкінському районному суду міста Дніпропетровська клопотань ТУ ДБР у м. Краматорську наголосив і Верховний Суд у листі від 30.08.2024 №3350/0/2-24.

У відповідності до приписів ст. 186 КПК України клопотання про застосування запобіжного заходу розглядається слідчим суддею невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження до суду клопотання.

Стороною захисту подано до Верховного Суду клопотання про передачу справи на розгляд до Вищого антикорупційного суду. На момент розгляду клопотання у Бабушкінському районному суді м. Дніпропетровська відповідне клопотання не вирішено та не вбачається, що воно буде вирішено в межах строку, встановленого законодавцем для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Зважаючи на викладене слідчий суддя прийшов до переконання про розгляд клопотання.

Також враховано судову практику у кримінальному провадженні №0000168, у якому аналогічні клопотання розглядалися слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва, а їх ухвали залишалися без змін навіть після передачі інших клопотань на розгляд до Вищого антикорупційного суду.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно із усталеною судовою практикою, яка обґрунтовується рішеннями Європейського суду з прав людини (у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 та у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Саме з огляду на таке розуміння обґрунтованості підозри приходжу до висновку про те, що описана у клопотанні фабула, в сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, свідчать про наявність у діях ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 ч.5 ст.191 та ч.5 ст.191 КК України.

Щодо заперечень обґрунтованості підозри, наведених стороною захисту, то зауважую, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішував тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначив, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

З огляду на це слідчий суддя відхиляє відповідні заперечення.

Окрім цього доводи про те, що ОСОБА_4 надавала послуги по веденню бухгалтерського обліку не доведені жодним доказом, зокрема договорів, актів наданих послуг, виписок по рахунку тощо.

Щодо існування ризиків.

На переконання слідчого судді, ризики, що дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Водночас, КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ймовірна можливість переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується насамперед тим, що кримінальні правопорушення передбачають покарання у виді позбавлення волі та строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, що згідно з класифікацією кримінальних правопорушень, передбачених ст. 12 КК, є особливо тяжкими злочинами. Тому, на переконання слідчого судді, тяжкість покарання, сама по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Водночас звільнення від відбування покарання з випробуванням чи призначення покарання більш м`якого, ніж передбачено законом, за вчинення корупційного злочину КК не передбачено.

Окрім цього, підозрювана має діючий паспорт громадянина України для виїзду за кордон.

Слідчий суддя взяв до уваги майновий стан підозрюваної, а саме той факт, що вона є суб`єктом підприємницької діяльності, отримує значний дохід. Викладене зможе забезпечити переховування від органу досудового розслідування.

Отже, зіставлення можливих для підозрюваної наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі, переконують слідчого суддю у тому, що ризик переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та/або суду є достатньо вірогідним.

На переконання слідчого судді, ризик вчинити підозрюваною інше кримінальне правопорушення наразі обґрунтовано існує, позаяк фабулою кримінального провадження охоплюється тривалий період злочинної діяльності.

Інші заявлені стороною обвинувачення ризики, а саме можливість знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та незаконно впливати на інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні слідчий суддя визнає неспроможними.

Так кримінальне провадження триває з 06.02.2024, тобто було достатньо часу для збору доказів.

Орім цього надані документи свідчать про те, що стороною обвинувачення проведено обшуки та тимчасові доступи, зібрано документи (в т.ч. й електронні) та проведено по них експертизи.

Сторона обвинувачення чітко не називає доказів, які можуть біти знищені, не конкретизує з якою метою можуть впливати один на одного підозрювані.

Оскільки було встановлено обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 ч.5 ст.191 та ч.5 ст.191 КК України та наявність декількох ризиків, то з метою забезпечення дієвості кримінального провадження, застосування запобіжного заходу щодо підозрюваної є об`єктивно необхідним.

Проте тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності зазначених ризиків, слідчий суддя відповідно до ст. 178 КПК, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує наступні обставини: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі її визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, а саме позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна; вік підозрюваної (36 років) та відсутність відомостей про те, що реалізації ризиків може перешкодити стан здоров`я підозрюваної; підозрювана одружена; має двох неповнолітніх дітей; описаний вище майновий стан підозрюваної; що вона раніше не судима.

Зважаючи на описані обставини, відсутність достатнього обґрунтування неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя дійшов висновку про неможливість застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та навіть домашнього арешту.

На переконання слідчого судді, враховуючи фабулу кримінального провадження, застосування запобіжного заходу у вигляді застави буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та для запобігання реалізації нею встановлених ризиків.

Визначаючись із розміром застави слідчий суддя вважає, що розмір застави повинен у повній мірі гарантувати виконання покладених на підозрюваного обов`язків. Цей розмір має бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від порушення встановлених процесуальними нормами та/або покладених судом на нього обов`язків, забезпечувала його належну процесуальну поведінку, та не була надмірною. Водночас, слідчий суддя також враховує, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем).

З урахуванням досліджених даних щодо фінансового стану підозрюваної, запропонований прокурором розмір застави понад 100 млн. грн. є невиправданим за наявних обставин, а тому не може бути застосований.

Зважаючи на тяжкість злочину, обставини кримінального правопорушення, індивідуальні особливості підозрюваної та її імовірну роль у вчиненні кримінального правопорушення, її майновий стан, слідчий суддя вважає, що розмір застави, який належить визначити підозрюваній має бути в межах розміру, встановлений п.2 ч.4 ст.182 КПК.

Вирішуючи питання щодо визначення розміру застави, який буде відповідним і достатнім, слідчий суддя дійшов висновку, що заставу слід установити в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки встановлено існування ризиків і слідчим суддею вирішено застосувати запобіжний захід у вигляді застави, то на підозрювану слід покласти обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Зважаючи на воєнний стан та встановлені ризики, слідчий суддя не знаходить підстав для покладення інших, заявлених слідчим обов`язків.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 908 400 грн.

Підозрюваний, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує слідчому, прокурору, суду.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Визначити строк дії покладених на підозрювану підозрюваної ОСОБА_4 даною ухвалою обов`язків - до 31.03.2025.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Повний текст ухвали проголошено 07.02.2025.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення

Слідчий суддя ОСОБА_1