УХВАЛА

Іменем України

про відмову у скасуванні арешту майна

24 грудня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Корольовського районного суду м.Житомира клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000529 від 12.10.2023,-

ВСТАНОВИВ:

23.12.2024 до Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000529 від 12.10.2023.

Клопотання обґрунтовано тим, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000529 від 12.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

21.11.2023 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира у справі №296/11711/23 від 21.11.2023 було накладено арешт на майно, а саме: ноутбук «Lenovo» моделі «81 DC» у корпусі сірого кольору с/н PF1G80RH разом із зарядним пристроєм до нього.

Власник майна зазначає, що вилучений ноутбук використовується нею та дитиною, яка за його допомогою виконує навчальну програму, а оскільки повідомлення про підозру у кримінальному провадженні ій не оголошувалась, потреба в арешті майна відпала.

Власник майна в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність. Клопотання просила задовольнити в повному обсязі.

Представник Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони центрального регіону ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, просив розгляд клопотання відкласти. Доказів, що він з поважних причин не може прибути до суду не надано, а тому суд розглянув клопотання без участі прокурора

Дослідивши клопотання, та його додатки слідчий суддя встановив.

СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000529 від 12.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Під час санкціонованого обшуку квартири у ОСОБА_3 було вилучено певне майно серед якого ноутбук «Lenovo» моделі «81 DC» у корпусі сірого кольору с/н PF1G80RH разом із зарядним пристроєм до нього

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на ноутбук, обнрунтовував клопотання необхідністю проведення відповідної судової експертихи.

21.11.2023 слідчий суддя наклав арешт на ноутбук «Lenovo» моделі «81 DC» у корпусі сірого кольору с/н PF1G80RH разом із зарядним пристроєм до нього, як на речовий доказ , оскільки він міг використовуватися під час вчинення злочину.

Вирішуючи питання щодо можливості скасування арешту, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу .

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Зі змісту ст.174 КПК України випливає, що арешт може бути скасований повністю або частково, якщо буде доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, тобто лише з цих двох підстав і не інакше.

Власник майна вказує, що оскільки повідомлення про підозру у кримінальному провадженні ій не оголошувалась, то потреба в арешті майна відпала, а тому важає, що арешт вказаного майна має бути скасований.

Натомість слідчому судді не надано доказів, що необхідність у арешті ноутбуку відпала та він втратив статус речового доказу.

Отже, вирішуючи питання доцільності подальшого застосування такого заходу забезпечення як арешт майна, слідчий суддя враховує те, що відповідно до ухвали Корольовського районного суду м.Житомира 21.11.2023 року, арешт на вказане в клопотанні майно накладено саме з метою збереження речових доказів, а тому на думку слідчого судді, скасування арешту на речові докази на цій стадії кримінального провадження може призвести до втрати речових доказів, їх пошкодження чи знищення, що не сприятиме дієвості кримінального провадження, у зв`язку з чим клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000529 від 12.10.2023 не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 170, 174, 309 Кримінального процесуального кодексу України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000529 від 12.10.2023 - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її оголошення до Житомирського апеляційного суду

Повний текст ухвали складено та оголошено 24.12.2024

Слідчий суддя ОСОБА_1