УХВАЛА

Справа № 569/3930/25

1-кс/569/1714/25

12 березня 2025 року Рівненський міський суд Рівненської області

у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Рівненської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернувся до Рівненського міського суду зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Рівненської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР), в якій просить зобов`язати уповноважену особу Рівненської окружної прокуратури, внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 №07/02 за фактом введення в оману Рівненького районного суду та фальсифікацію оціночної діяльності судовим експертом ППФ «Експерт-Рівне» ОСОБА_5 за висновком будівельно-технічної експертизи.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився про дату та час розгляду був повідомлений у встановленому законом порядку, заяви про розгляд скарги без його участі не направляв.

Прокурор у судовому засіданні заперечував, щодо задоволення скарги, вказав, що заява ОСОБА_4 скерована до Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області.

Заслухавши думку учасника судового розгляду, дослідивши наявні в матеріалах справи документи, слідчий суддя прийшов до висновку, що у задоволенні скарги слід відмовити із наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 звернувся до Рівненської окружної прокуратури із заявою про вчинення кримінального правопорушення №07/02 за фактом введення в оману Рівненького районного суду та фальсифікацію оціночної діяльності судовим експертом ППФ «Експерт-Рівне» ОСОБА_5 за висновком будівельно-технічної експертизи.

26.02.2025 року за підписом першого заступника керівника ОСОБА_6 , ОСОБА_4 надано відповідь, з якої вбачається, що заява керівника ГО «Антикорупційна ліга» щодо можливого вчинення кримінального правопорушення скеровано до Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області для розгляду в межах компетенції.

Враховуючи, що відомості за заявою ОСОБА_4 до ЄРДР не внесено та досудове розслідування не розпочато, тому звернувся до слідчого судді із скаргою на уповноваженої особи Рівненської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Зважаючи на той факт, що участь скаржника при розгляді даної категорії справ є обов`язковою, однак останній в судові засідання не з`являється, хоча знає про розгляд справи, в зв`язку з чим суд позбавлений права з`ясувати чи підтримує скаржник на сьогодні свою скаргу. КПК не містить конкретного положення про те, яким чином необхідно діяти слідчому судді в разі неявки на розгляд скаржника. Слідчим суддею, приймались заходи для забезпечення розгляду скарги за участю скаржника ОСОБА_4 однак останній у судове засідання для розгляду скарги не з`явився, заяви про розгляд скарги без його участі суду не надсилає.

Разом з цим, виходячи з аналізу загальних засад кримінально-процесуального законодавства можна зробити висновок, що неявка без поважної причини скаржника, свідчить про фактичне не підтримання ним поданої скарги та недоведення згаданих у скарзі обставин, за таких обставин, суд вважає, що в задоволенні скарги слід відмовити.

Відповідно до ч.2 ст.306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, особі, за клопотанням якої здійснюється судове провадження, процесуальним законодавством надаються не лише процесуальні права, а і покладаються процесуальні обов`язки.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Надточій проти України» від 15 травня 2008 р. зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, заявник, звертаючись до суду, повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися до судового засідання для надання особистих пояснень.

У відповідності зі статтею 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Слідчим суддею встановлено, що з моменту звернення особи зі скаргою до слідчого судді заявник в судове засідання за викликом не з`являється, при цьому судом здійснювались неодноразові судові виклики.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Разом з тим, до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише ті, що містять відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з тим зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Адже, направлення заяви до відповідного органу задля прийняття рішення за наслідком розгляду такої заяви не суперечить положенням ст.ст.214,216,218 КПК України і вказана обставина спростовує факт допущення заявленої скаржником бездіяльності.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що не внесення відомостей до ЄРДР саме Рівненською окружною прокуратурою не є порушенням процесуальних прав заявника, оскільки не виключає внесення відповідних відомостей до ЄРДР за заявою керівника ГО «Антикорупційна ліга» відповідно до положень ст. 214 КПК України уповноваженою особою Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, яким і була скерована відповідна заява.

Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування може бути постановлена, зокрема про відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи викладене та слідчий суддя прийшов до висновку, що скаргу на бездіяльність уповноваженої особи Рівненської окружної прокуратури, слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Рівненської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

У відповідності до Рішення Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року № 4-р(II)/2020 ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду.

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_7