Справа № 645/2495/25
Провадження № 1-кс/645/491/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2025 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000377 від 28.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з клопотанням, в якому просить накласти арешт на речові докази, котрі добровільно видав гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:металевий дріт довжиною приблизно 8 м. 42 см, приблизним діаметром 2 мм. Поміщений до спеціального сейф-пакету з написом «Національна поліція України» №WAR1252059;металевий дріт довжиною приблизно 60 м, приблизним діаметром 0,8 мм, загальною вагою приблизно 0,5 кг. Поміщений до спеціального сейф-пакету з написом «Національна поліція України» №RAW0013694.Визначити місце зберігання даних речових доказів по кримінальному провадженню № 0000377 від 28.03.2025 у камері зберігання ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000377 від 28.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З клопотання вбачається, що 22.03.2025 невстановленою особою було вчинено крадіжку ТПП 10х2х0,4 довжиною 70 м; ТПП 50х2х0,4 довжиною 21 м, за адресою: м. Харків, вул. Амосова 9, що спричинило АТ «Укртелеком» матеріальну шкоду на суму 5125,70 грн та тимчасове припинення надання послуг зв`язку для 2 абонентів. (ІТС ІПНП №6625 від 28.03.2025).

За даним фактом ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області було зареєстровано кримінальне провадження за № 0000377 від 28.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В заяві про вчинення кримінального правопорушення представник АТ «Укртелеком» ОСОБА_5 зазначив, що 25 березня 2025 року при обстеженні кабельної лінії зв`язку (інв. № 17102) після спрацювання охоронної сигналізації о 12 годині 57 хвилині 22 березня 2025 року було виявлено крадіжку кабелю ТПП 10х2х0,4 довжиною 70 м; ТП 50х2х0,4 довжиною 21 м., за адресою: м. Харків, вул. Амосова 9, що розміщували-проходили по підвалу будинку, що є сховищем для зберігання кабелів діючих ліній зв`язку АТ «Укртелеком», що спричинило АТ «Укртелеком» матеріальну шкоду на суму 5125,70 грн.

10.04.2025 року допитано в якості свідка гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який повідомив що, приблизно 22 березня 2025 року знаходячись у гаражі за адресою: м. Харків, Салтівське шосе 260-А. До нього підійшов незнайомий чоловік на вигляд 45-50 років та поцікавився чи не потрібно йому (свідкові) мідний дріт без ізоляції, свідок вирішив придбати цей дріт для особистих потреб, після зважування загальної ваги дрота вага становила 2 кг, після цього свідок відав грошові кошти у вигляді 500 гривень, та більше незнайомого чоловіка не бачив. Далі пояснив наступне, що частину дроту використав на особисті потреби, іншу частину може добровільно видати.

16.04.2025 гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно видав залишки дроту. Про що написав відповідну заяву про добровільну видачу.

16.04.2025 року слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській областілейтенантом поліції ОСОБА_6 була винесена постанова про визнання речовим доказом металевий дріт довжиною приблизно 8 м. 42 см, приблизним діаметром 2 мм. Поміщений до спеціального сейф-пакету з написом «Національна поліція України» №WAR1252059; металевий дріт довжиною приблизно 60 м,приблизним діаметром 0,8 мм, загальною вагою приблизно 0,5 кг. Поміщений до спеціального сейф-пакету з написом «Національна поліція України» №RAW0013694.

Прокурор вказує, що метою накладення арешту на вищезазначені предмети є позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вилученим майном, оскільки незастосування цього заходу буде перешкоджати встановленню істини по справі внаслідок того, що вказане майно може бути відчуженим, спотвореним, чи взагалі знищеним.

Прокурор в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, подав суду заяву про розгляд справи без його участі.

Представник власника майна АТ «Укртелеком» - ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилася, про час та місце судового розгляду повідомлялася належним чином, подала суду заяву про розгляд справи без участі представника.

За приписами ч. 1 ст. 172 КПК України не прибуття осіб, що беруть участь у справі, не є перешкодою для розгляду клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000377 від 28.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

22.03.2025 невстановленою особою було вчинено крадіжку ТПП 10х2х0,4 довжиною 70 м; ТПП 50х2х0,4 довжиною 21 м, за адресою: м. Харків, вул. Амосова 9, що спричинило АТ «Укртелеком» матеріальну шкоду на суму 5125,70 грн та тимчасове припинення надання послуг зв`язку для 2 абонентів. (ІТС ІПНП №6625 від 28.03.2025).

10.04.2025 року допитано в якості свідка гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який повідомив, що приблизно 22 березня 2025 року знаходячись у гаражі за адресою: м. Харків, Салтівське шосе 260-А. До нього підійшов незнайомий чоловік на вигляд 45-50 років та поцікавився чи не потрібно йому (свідкові) мідний дріт без ізоляції, свідок вирішив придбати цей дріт для особистих потреб, після зважування загальної ваги дрота вага становила 2 кг, після цього свідок відав грошові кошти у вигляді 500 гривень, та більше незнайомого чоловіка не бачив. Далі пояснив наступне, що частину дроту використав на особисті потреби, іншу частину може добровільно видати.

16.04.2025 гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно видав залишки дроту. Про що написав відповідну заяву про добровільну видачу.

Постановою слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 16.04.2025 року, вищевказаний предмет було визнано речовим доказом.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

На підставі викладеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, а також з врахуванням того, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, слідчий суддя вважає доведеним необхідність накладення арешту на виявлене та вилучене майно, оскільки воно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні, а тому з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000377 від 28.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, котрі добровільно видав гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- металевий дріт довжиною приблизно 8 м 42 см, приблизним діаметром 2 мм. Поміщений до спеціального сейф-пакету з написом «Національна поліція України» №WAR1252059;

- металевий дріт довжиною приблизно 60 м, приблизним діаметром 0,8 мм, загальною вагою приблизно 0,5 кг. Поміщений до спеціального сейф-пакету з написом «Національна поліція України» №RAW0013694.

Визначити місце зберігання даних речових доказів по кримінальному провадженню № 0000377 від 28.03.2025 року в камері зберігання речових доказів ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 18.04.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1