Справа № 947/5104/25
Провадження № 1-кс/947/2488/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.02.2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання детектива ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0001733 від 08.11.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212, ч. 2 ст. 364 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Детектив за погодженням з прокурором в рамках кримінального провадження № 0001733 від 08.11.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212, ч. 2 ст. 364 КК України звертається до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на мобільний телефон марки Samsung Galaxy A14, серійний номер НОМЕР_1 , вилучений 06.02.2025 року в ході проведення обшуку житлового приміщення за місцем проживання ОСОБА_5 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 з метою збереження речових доказів.

Прокурор відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 подав до суду заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі.

Власниця майна ОСОБА_5 та її представник адвокат ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилися. Власниця майна ОСОБА_5 просила прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку, проте на відеоконференцзв`язок не вийшла та у телефонному режимі повідомила секретарю судового засідання про те, що брати участь у судовому засіданні не буде.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Приймаючи до уваги заяву прокурора, дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 132 КПК України - застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК країни речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що ТУ БЕБ в Одеській області на теперішній час обґрунтовано здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження № 0001733 від 08.11.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212, ч. 2 ст. 364 КК України за фактами зловживання службовим становищем посадовими особам та ухилення від сплати податків.

Попередньо, як зазначає сторона обвинувачення, в ході досудового розслідування було встановлено наступне.

Службові особи ТОВ «Роялті-Конкорт», ТОВ «Агрокомплекторг», ТОВ «АПК-Ресурс» та ДП «Куліндорівський КХП» імовірно організували протиправну схему, направлену на ухилення від сплати податків, а саме: останні, використовуючи обладнання та потужності вказаного державного підприємства без відповідного обліку, здійснюють закупівлю, зберігання, переробку зернових за готівкові кошти, не відображаючи це у звітності державного підприємства, завдаючи своїми діями збитки Державі.

З метою впровадження вказаної схеми з протиправної діяльності можливо організовано роботу операторів, які знаходячись за межами Одеської області з метою прикриття проведених фінансово-господарських операцій, телефонують керівникам сільськогосподарських підприємств по всій території України, представляючись співробітниками вищевказаних суб`єктів господарювання, після чого пропонують купити у них зернову продукцію за готівку, також операторами здійснюється інструктаж водіїв з розвантаження зернових у м. Одеса щодо логістики та подальшого розрахування готівкою за допомогою обумовлених обмінних пунктів.

Крім того, вказані підприємства імовірно здійснюють придбання сільськогосподарської продукції невідомого походження у суб`єктів з ознаками «ризиковості» для подальшого експорту за межі митної території України, зокрема, за даною схемою значна частина експортованих товарів скуповується та території України за готівкові кошти без відповідного відображення у бухгалтерському обліку та податковій звітності, нарахування і сплати податків, та у подальшому за підробленими документами про їх походження і вартість експортується за кордон через суб`єктів ЗЕД з ознаками «фіктивності». Цими діями наносяться збитки бюджету України у особливо великих розмірах, у тому числі шляхом не повернення валютної виручки та несплати відповідних податків.

Так установлено, що службові особи ТОВ «Роялті-Конкорт» та ТОВ «Агрокомплекторг» лише за період листопад-грудень 2024 року імовірно придбано за готівкові кошти без відображення в податковій та фінансовій звітності соєві боби загальним обсягом 10 310 004 кг вартістю 144 200 000 грн.

У подальшому вказана сільськогосподарська продукція була експортована за підробленими документами щодо її походження із використанням реквізитів підконтрольних підприємств-експортерів.

Крім цього, до вказаної протиправної діяльності, службовими особами вказаних підприємств за грошову винагороду можливо було залучено підконтрольних посадових осіб ДП «Куліндорівський КХП» з метою використання потужностей вказаного державного підприємства для накопичення, сушіння, переробки, зберігання, перевалки зернових закуплених за готівку.

В свою чергу, надані посадовими особами ДП «Куліндорівський КХП» послуги з приймання, зберігання та розвантаження соєвих бобів, відвантажених ТОВ «Роялті-Конкорт» та ТОВ «Агрокомплекторг» взагалі не відображено у бухгалтерському обліку та податковій звітності державного підприємства.

Також встановлено, що посадові особи ДП «Куліндорівський КХП», діючи в інтересах ТОВ «Роялті-Конкорт», ТОВ «Агрокомплекторг» та інших юридичних та фізичних осіб, з метою одержання неправомірної вигоди, заниження фінансового результату до оподаткування та ухилення від сплати податку на прибуток, можливо умисно занижують обсяг та вартість реалізованих послуг з переробки зерна у борошно та висівки.

Так, упродовж 2023-2024 років посадовими особами ДП «Куліндорівський КХП» здійснювалось відображення у податковій звітності реалізація послуг з переробки зерна у борошно вартістю від 1 000 грн до 1 125 грн за 1 тонну зерна. Загалом за вказаний період державним підприємством відображено реалізацію послуг з переробки 29 569 тон зерна на загальну суму 30 076 809 грн.

Проте, за наявною оперативною інформацією, в дійсності за період 2023-2024 років ДП «Куліндорівський КХП» реалізувало суб`єктам господарювання приватного права послуги з переробки зерна у кількості 30 000 тон, фактичною вартістю 1 800 грн за 1 тонну зерна, тобто загальною вартістю 54 000 000 грн.

Різницю між фактичною вартістю реалізованих послуг ДП «Куліндорівський КХП» та відображених у бухгалтерському обліку та податковій звітності підприємства посадові особи державного підприємства отримують готівкою.

Управлінням аналізу інформації та управління ризиками Територіального управління БЕБ в Одеській області було проведено аналітичне дослідження фінансово-господарської діяльності ДП "Куліндорівський КХП" () за період з 01.01.2023 року по 31.12.2024 року, яким встановлено, що не відображення службовими особами в податковій звітності фактично реалізованих послуг з переробки зерна можливо призвело до несплати податку на прибуток у період 2023-2024 рр. на загальну суму 3 787 793 грн., а також не нарахування до державного бюджету України податку на додану вартість у загальній сумі 4 961 689 грн.

У ході відпрацювання доручення детектива в порядку ст. 40 КПК України, співробітниками УСБУ в Одеській області встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення імовірно причетна ОСОБА_5 , яка можливо є головним оператором суб`єктів господарювання, причетних до вчинення кримінальних правопорушень та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, в ході досудового розслідування, на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси 06.02.2025 року було проведено обшук житлового приміщення за місцем проживання ОСОБА_5 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено мобільний телефон марки Samsung Galaxy A14, серійний номер НОМЕР_1 .

Враховуючи, що вилучений мобільний телефон може містити у собі сліди кримінальних правопорушень та може бути використаний, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, постановою детектива Підрозділу детективів ТУ БЕБ в Одеській області від 07.02.2025 року його було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя на підставі долучених до клопотання матеріалів прийшов до висновку, що вилучений під час обшуку мобільний телефон відповідає критеріям речових доказів, оскільки є носієм інформації та може містити у собі інформацію з приводу кола осіб можливо причетних до вчинення кримінальних правопорушень, відомості про реальні об`єми придбаної і реалізованої продукції за готівку та інші відомості, які мають значення для досудового розслідування, а тому інформація яка на ньому може міститися зможе підтвердити/спростувати факт вчинення службовими особами причетних підприємств та іншими особами умисних дій направлених на зловживання своїм службовим становищем та ухилення від сплати податків.

Вилучений мобільний телефон імовірно є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, може бути об`єктом експертного дослідження, за допомогою якого є можливість встановити обставини можливого вчинення кримінальних правопорушень, а тому, з метою збереження речових доказів, проведення судових експертиз, оглядів, необхідно накласти арешт на вилучений в ході проведення обшуку мобільний телефон.

Так, слідчим суддею на підставі долучених до клопотання матеріалів встановлено, що вилучене під час обшуку майно відповідає критеріям ч. 1 ст. 98 КПК України, оскільки може містити в собі відомості щодо обставин вчинення кримінальних правопорушень в рамках кримінального провадження.

У зв`язку з викладеним, слідчий суддя приходить до переконання про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з метою збереження речових доказів, які можуть мати суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як вбачається з підстав та мети застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, вилучене майно може бути речовими доказами в рамках кримінального провадження та містити у собі відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Отже, оскільки вилучене майно визнано речовими доказами в рамках кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що існує ризик його можливої зміни або знищення, в цілях подальшого ймовірного уникнення передбаченої законом відповідальності за ймовірно вчинені дії у випадку підтвердження їх факту у встановленому законом порядку.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. TheUnitedKingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Слідчим суддею встановлено, що за обставинами даного кримінального провадження втручання у право власності зацікавленої особи пов`язано із здійсненням кримінального провадження, необхідністю забезпечити збереження речових доказів, а отже, обмеження не є свавільним та відповідає вимогам законності. При цьому дотримано справедливий баланс між вимогами загального суспільного інтересу (у вигляді досягнення завдань кримінального провадження) та вимогами захисту права власності особи, адже досягнення мети збереження речового доказу, неможливо досягти в інший спосіб, ніж арешт майна.

Слідчий суддя акцентує увагу, що у випадку, якщо в рамках даного кримінального провадження буде спростовано відповідність зазначеного майна категорії речових доказів, власниця майна, в порядку ст. 174 КПК України, має процесуальне право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

На підставі викладеного, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, а також з метою забезпечення повного, всебічного розслідування кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власниці майна, про які йдеться в клопотанні, та якого така особа зазнає внаслідок застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а тому клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 98, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання детектива ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0001733 від 08.11.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212, ч. 2 ст. 364 КК України задовольнити.

Накласти арешт із забороною розпорядження та користування на мобільний телефон марки Samsung Galaxy A14, серійний номер НОМЕР_1 , вилучений 06.02.2025 року в ході проведення обшуку житлового приміщення за місцем проживання ОСОБА_5 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Виконання ухвали покласти на детектива ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1