Справа № 646/5414/24
№ провадження 1-кп/646/418/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2025 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0003011 від 06.05.2024 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України,-

встановив:

Червонозаводським районним судом м.Харкова здійснюється судовий розгляд вказаного кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою на 60 днів із збереженням можливості внесення раніше визначеної судом застави та покладанням обов`язків, передбачених п.п.1-4 ч. 5 ст.194 КПК України, у разі її внесення.

Клопотання обґрунтовано тим, що існують обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення та ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, ризик втечі, незаконного впливу на свідків та вчинення іншого кримінального правопорушення. Так, на думку прокурора, про ризик переховування обвинуваченого від суду свідчить те, що наслідки та ризик втечі для нього будуть розцінені як менш небезпечні, ніж покарання та процедура виконання покарання. Крім того, прокурор вважає, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може чинити тиск на свідків з метою змусити їх відмовитися показань, які вони надавали на досудовому розслідуванні. Також прокурор зазначає, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, як то самовільно залишити місце служби або дезертирство.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора, посилаючись на тривалість тримання обвинуваченого під варто. При цьому судовий розгляд кримінального провадження майже не просунувся, окрім дослідження письмових доказів, оскільки сторона обвинувачення не забезпечує явку свідків у судове засідання. Крім того, визначений судом розмір застави як альтернативного запобіжного заходу не може бути внесений обвинуваченим або членами його сім`ї у зв`язку їх важким матеріальним становищем. Протягом тривалого часу сім`я обвинуваченого змогла заощадити лише 20 тисяч гривень для внесення застави за обвинуваченого.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію захисника.

Вислухавши сторони, дослідивши доводи клопотання, суд приходить до наступного.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, яке відноситься до тяжких злочинів та за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.

Існує обґрунтована підозра у вчиненні обвинуваченим інкримінованого йому злочину.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 12.04.2024 року до ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів з визначенням застави у розмірі 151400 грн.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 20.05.2024 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 продовжено на 60 днів та зменшено розмір застави до 60560 грн.

В подальшому судом продовжено строк дії запобіжного заходу.

Що стосується особистої ситуації обвинуваченого, то ОСОБА_5 є громадянином України, має місце проживання у Харківській області, є військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації військової частини НОМЕР_1 ЗСУ у військовому званні «солдат».

Обвинувачений розлучений, малолітніх або неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб на своєму утриманні не має.

Проаналізувавши всі встановлені обставини, суд приходить до висновку, що існує ризик переховування обвинуваченого від суду з урахуванням тяжкості обвинувачення та особистої ситуації ОСОБА_5 , який не має настільки міцних та стійких соціальних зв`язків за місцем проживання та місцем несення військової служби, які були б гарантією від ризику втечі. Крім того, обвинувачений не має місця проживання у м. Харкові та не має соціальних зв`язків за місцем судового провадження.

Проте, з часом цей ризик зменшився, оскільки ОСОБА_5 тримається під вартою майже рік, але ще має доволі високий ступінь вірогідності з огляду на вищевказані обставини.

Що стосується інших ризиків, то вони стороною обвинувачення не доведені, про що суд неодноразово зазначав у попередніх ухвалах.

Так, прокурор у клопотанні не зазначає конкретних обставин, які б свідчили про наявність ризику вчинення обвинуваченим незаконного впливу на потерпілого та свідків.

Також нічим не підтверджений ризик вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення.

Таким чином, наявність обґрунтованої підозри та ризику переховування обвинуваченого ОСОБА_6 від суду є підставами для продовження застосованого до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Що стосується альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, то суд вважає за необхідне зменшити її розмір, виходячи з наступного.

Розмір застави як альтернативного запобіжного заходу ОСОБА_5 визначений на цей час у сумі 60'560 грн.

Згідно з ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що розмір застави повинен оцінюватись в першу чергу з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на ступінь вірогідності того, що перспектива втрати застави або вжиття заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі (рішення у справах «Гафа проти Мальти», «Мангурас проти Іспанії», «Ноймайстер проти Австрії»).

Крім того, у практиці ЄСПЛ відображено критерій визначення судом належного розміру застави. Так, Суд вказує на те, що той факт, що затриманий залишається під вартою після прийняття рішення про можливість звільнення під заставу, свідчить про те, що національні суди не виявили необхідної ретельності при встановленні належного розміру застави (рішення у справах «Гафа проти Мальти», «Колакович проти Мальти»).

Отже, той факт, що після визначення розміру застави ОСОБА_5 тривалий час (протягом року) залишається під вартою свідчить про те, що такий розмір є надмірний.

Це фактично перетворює запобіжний захід, застосований до обвинуваченого, у безальтернативний, що суперечить положенням статті 29 Конституції України, статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та ст.176 КПК України.

Визначення розміру застави повинно переслідувати реальну легітимну мету, а не носити формальний характер через неможливість реалізувати обвинуваченим право внести заставу.

У противному випадку це бути суперечити цілям правосуддя.

Таким чином, з урахуванням вищевказаних обставин та особистої ситуації обвинуваченого суд приходить до висновку про необхідність зменшення розміру застави, визначеного ухвалою суду від 20.05.2024р., до 20'000 грн.

Суд вважає, що така сума, з однієї сторони, надає реальну можливість обвинуваченому (або іншій особі - заставодавцю) внести заставу, а з другої сторони, з урахуванням сімейного та майнового стану обвинуваченого є достатньою гарантією його належної процесуальної поведінки.

Керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 199, 331, 336, 369-372 КПК України, суд,-

постановив:

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, тобто до 05 травня2025 року включно, зменшивши визначений судом розмір застави до 20'000 (двадцяти тисяч) грн., які можуть бути внесені як самим обвинуваченим, так і іншою особою.

Строк дії ухвали до 05.05.2025 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, що перебувають під вартою - у той же строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1