УХВАЛА

07 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 751/987/25

провадження № 51- 1251 впс 25

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання Чернігівського апеляційного суду про вирішення клопотання щодо направлення кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 149, ч. 2 ст. 149 КК України (далі - КК), та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК, до іншого суду апеляційної інстанції в межах юрисдикції різних апеляційних судів,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання про направлення кримінального провадження № 751/987/25 до іншого суду апеляційної інстанції, яке мотивовано тим, що у Чернігівському апеляційному суді відсутня можливість виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК України та утворити повноважний склад суду для розгляду кримінального провадження, оскільки всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ Чернігівського апеляційного суду, відповідно до положень ч. 3 ст. 76 КПК, не мають права брати участі в розгляді кримінального провадження.

Учасники судового провадження були повідомлені про дату, час та місце розгляду клопотання.

Клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Від захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , надійшло клопотання про розгляд подання за їх відсутності та проханням про його задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, що 02 квітня 2025 року на адресу Чернігівського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження (справа № 751/987/25) за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , та прокурора на ухвалу Деснянського районного суду м. Чернігова від 18 березня 2025 року.

Так, у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Чернігівського апеляційного суду працює четверо суддів: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 .

Відповідно до положень ч. 3 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.

Разом із тим, усі судді судової палати з розгляду кримінальних справ Чернігівського апеляційного суду, з огляду на положення ч. 3 ст. 76 КПК, не мають права брати участь у розгляду справи, оскільки:

- судді ОСОБА_8 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 14 жовтня 2024 року в складі колегії суддів Чернігівського апеляційного суду здійснювали апеляційний розгляд за апеляційними скаргами підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника - адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 06 вересня 2024 року про відмову в задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру від 03 липня 2024 року ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК, у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000807 від 13 травня 2024 року, за результатами якого ухвалу слідчого судді було залишено без змін (справа № 751/7955/24);

- судді ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 12 грудня 2024 року в складі колегії суддів здійснювали апеляційний розгляд за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваних ОСОБА_6 та ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 29 листопада 2024 року про відмову в задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваних ОСОБА_6 та ОСОБА_5 про скасування повідомлень про підозру у вчиненні кримінального правопорушення у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000807 від 13 травня 2024 року, за результатами якого ухвалу слідчого судді було залишено без змін (справа № 751/10703/24).

Так, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 квітня 2025 року призначення не відбулося, у зв?язку з відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (зі змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, передбаченої КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Як убачається із подання суду апеляційної інстанції та наданих матеріалів, в тому числі протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 квітня 2025 року, автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ, у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.

При цьому всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ Чернігівського апеляційного суду не мають права брати участь у розгляді вказаної справи, з огляду на положення ч. 3 ст. 76 КПК.

Водночас, Тимчасовими засадами використання автоматизованої системи документообігу суду в Чернігівському апеляційному суді не передбачено можливості визначення головуючим у кримінальних провадженнях суддів, які входять до складу судової палати з розгляду цивільних справ.

Таким чином, враховуючи те, що всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ не мають права брати участь у розгляді зазначеного провадження, викладені у поданні Кропивницького апеляційного суду обставини свідчать про відсутність об`єктивної можливості виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів вважає за необхідне направити матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з Чернігівського апеляційного суду до Київського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

Керуючись статтями 32, 34 Кримінального процесуального кодексу України, Суд

постановив:

Подання Чернігівського апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження (справа №751/987/25) щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 149, ч. 2 ст. 149 КК та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК, направити з Чернігівського апеляційного суду до Київського апеляційного суду для розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3