Справа № 953/1574/25
Провадження № 1-кс/953/1489/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0000276 від 17.02.2025 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

18 лютого 2025 року засобами поштового зв`язку прокурор Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, яке отримано судом 19 лютого 2025 року, в якому просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучено 18.02.2025 під час затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України, а саме на: мобільний телефон ТМ «Iphone 15» рожевого кольору з пошкодженим корпусом задньої панелі, термо-штани чорного кольору; труси блакитного кольору, які на праві приватної власності належать підозрюваному ОСОБА_4 , які оглянуті та визнані речовими доказами по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000276 від 17.02.2025 за ч.4 ст.152 КК України, із забороною відчуження та розпорядження.

Місцем зберігання вказаних предметів, після проведення необхідного комплексу досліджень, прокурор просить визначити камеру схову речових доказів Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне.

Слідчим відділом Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000276 від 17.02.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 152 КК України.

Процесуальне керівництво по вказаному кримінальному провадженню здійснюється групою прокурорів Київської окружної прокуратури м. Харкова.

В ході досудового розслідування встановлено, що 17.02.2025 до ЧЧ Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , в якій остання повідомляє про факт зґвалтування її рідної малолітньої доньки, що мало місце 17.02.2025 близько 14:00 за адресою: АДРЕСА_1 , вчинене з боку чоловіка на ім`я ОСОБА_6 , який вчинив дії сексуального характеру, пов`язані із вагінальним та оральним проникненням в тіло її доньки з використанням геніталій без добровільної згоди потерпілої особи.

18.02.2025 в ході затримання особи в порядку ст.208 КПК України у підозрюваного ОСОБА_4 виявлено та вилучено мобільний телефон ТМ «Iphone 15» рожевого кольору з пошкодженим корпусом задньої панелі, термо-штани чорного кольору та труси блактиного кольору.

Органом досудового розслідування встановлено, що власником вказаного майна є підозрюваний ОСОБА_4 .

Враховуючи те, що вказані вище предмети є предметами вчинення даного кримінального правопорушення, постановою від 18.02.2024 були визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженню, а також у подальшому при проведенні досудового розслідування будуть необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій, та для запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, ОСОБА_3 , власник майна підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_7 в судове засідання не з`явились, надали до суду заяви про розгляд клопотання за їх відсутності. Підозрюваний та його захисник заперечували проти накладення арешту на вилучене майно.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно було вилучено в ході затримання підозрюваного ОСОБА_4 та постановою слідчого СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 від 18.02.2025 було визнано в якості речових доказів у даному кримінальному провадженні.

Отже, слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя не вбачає наявності будь-яких негативних наслідків, які б переважали інтереси держави, а тому таке втручання у права та інтереси власника майна є виправданим.

Разом з цим, згідно з ч.2 ст.168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Прокурором обґрунтовано необхідність накладення арешту на вилучене майно, оскільки воно відповідає критеріям, визначеним ст.98 КПК України, може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, наявна постанова слідчого про визнання їх речовими доказами, є необхідність у проведенні їх огляду.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ч. 2 ст.171 КПК України та подано прокурором до суду у строк, визначений ч.5 ст.171 КПК України.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, що відповідає положенням ч.1 ст.170 КПК України.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0000276 від 17.02.2025 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 18.02.2025 під час затримання ОСОБА_4 в порядку ст.208 КПК України майно шляхом заборони відчуження та розпорядження, а саме на: мобільний телефон ТМ «Iphone 15» рожевого кольору з пошкодженим корпусом задньої панелі, термо-штани чорного кольору, труси блакитного кольору.

Місце зберігання арештованого майна визначити за органом досудового розслідуваня СУ ГУНП в Харківській області.

Роз`яснити прокурору його відповідальність за зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1