УХВАЛА

про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою

Справа № 621/837/23

Провадження 1-кп/621/64/24

24 грудня 2024 року м. Зміїв Харківської області

Зміївський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники справи:

прокурор ОСОБА_3

представник потерпілого адвокат ОСОБА_4

потерпіла ОСОБА_5 (не з`явилася)

обвинувачена ОСОБА_6

захисник адвокат ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальну справу №621/837/23 (провадження ЄРДР №0000001 від 01.01.2023) за обвинуваченням

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Зміївського районного суду Харківської області перебуває кримінальна справа №621/837/23 (провадження ЄРДР №0000001 від 01.01.2023) за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України.

Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 28.03.2023 справу призначено до судового розгляду.

У судове засідання повторно не з`явився свідок ОСОБА_8 .

Згідно відповіді посадової особи в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_9 призупинено строк військової служби в зв`язку з самовільним залишенням військової частини, та відносно якого внесено відомості до ЄРДР № 0000095 від 12.07.2023 року.

Учасники справи, в тому числі обвинувачена ОСОБА_10 наполягали на допиті свідка ОСОБА_11 , в зв`язку з чим прокурором зазначено про необхідність з`ясування долі зазначеного досудового розслідування з метою з`ясування місцезнаходження свідка.

Представник потерпілої ОСОБА_12 вважав за необхідне встановлення місцезнаходження свідка.

Обвинувачена ОСОБА_10 та захисник ОСОБА_13 вказали на необхідність допиту свідка ОСОБА_11 в даному кримінальному провадженні.

Крім того, враховуючи необхідність відкладення судового розгляду для встановлення місцезнаходження свідка ОСОБА_11 , прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання зазначив, що строк дії раніше обраного запобіжного заходу спливає 18.01.2025, судовий розгляд не завершено, тому на даний час продовжують існувати ризики, передбачені статтею 177 КПК України. Вважав наявним ризик ухилення обвинуваченої від явки в судове засідання, переховування від суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків та потерпілого, перешкоджання провадженню іншим чином. Звернув увагу на те, що підстави обрання обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою переглядалися судом апеляційної інстанції, внаслідок чого було визнано доцільним тримання ОСОБА_6 під вартою. Прокурор зазначив, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти вищевказаним ризикам.

Обвинувачена ОСОБА_10 та її захисник адвокат ОСОБА_13 заперечували проти продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просили обрати менш суворий запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, оскільки обвинувачена має неповнолітніх дітей та постійне місце проживання. Вважали ризики, на які посилався прокурор, не обґрунтованими та недоведеними.

Обвинувачена також зазначила, що протягом строку тримання під вартою не має можливості спілкуватися з дітьми, не зважаючи на те, що судом надано дозволи на спілкування за допомогою ІР-телефонії в умовах ДУ "Харківський слідчий ізолятор (№27)", однак з невідомих причин діти на зв`язок не виходять. Просила змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт з носінням електронного засобу контролю.

Прокурор заперечував проти клопотання обвинуваченої про зміну запобіжного заходу, вказавши, що судом не обмежено право обвинуваченої на спілкування з дітьми під час дії запобіжного заходу, в справі наявні відомості, що діти передані під опіку родичам, відомостей щодо їх неналежного виховання чи опіки матеріали справи не містять, а тому, з огляду на особливу тяжкість вчиненого діяння, вважав недоцільним зміну запобіжного заходу на менш суворий.

Заслухавши думки учасників судового засідання, дослідивши доводи клопотання та матеріали справи, суд зазначає наступне:

Відповідно до частин 1, 3, 4, 5 статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

У разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в умовах воєнного стану продовження строку тримання під вартою здійснюється у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу.

Ухвала суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку. Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Частиною 1 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 статті 12 Кримінального процесуального кодексу України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 статті 177 Кримінального процесуального України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який, у разі визнання її винуватою, їй загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Ухвалою слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 03.01.2023 обвинуваченій було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави строком на 60 днів.

Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 04.09.2024 обвинуваченій було продовжено строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою та визначено як альтернативний запобіжний захід у виді застави. Строк тримання під вартою обвинуваченої спливає 18.01.2025.

Завершити судовий розгляд кримінального провадження до спливу строку дії запобіжного заходу не видається за можливе.

Наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке, в разі визнання винуватості, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, ані обвинуваченою, ані захисником не ставилася під сумнів.

При цьому, така обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти.

На думку суду, ризики переховування від органів досудового розслідування або суду, знищення чи спотворення будь-якого з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого чи свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на даний час не зменшилися та продовжують існувати.

Суд також приймає до уваги роз`яснення Верховного Суду, який у своєму Листі № 1/0/2-22 від 03.03.2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» вказав, що слідчим суддям (суду) необхідно зважати на обставини воєнного стану, що введений в Україні з 24.02.2022 в зв`язку з агресією Російської Федерації, та вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів.

За таких обставин, продовження обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини і положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На думку суду, інші, більш м`які запобіжні заходи, не є достатніми для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої.

Крім того, судом вирішено питання у визначенні альтернативного запобіжного заходу у виді застави у відповідному розмірі, що відповідає інтересам не тільки обвинуваченої, а й забезпеченню виконання завдань кримінального провадження й публічному інтересу.

Відповідно до ч.1, ч.4 статті 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно ч.5 статті 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах:

1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Посилання обвинуваченої щодо необхідності спілкування з неповнолітніми дітьми враховані судом під час постановлення ухвал про надання дозволу на спілкування за допомогою ІР-телефонії, однак не є достатньою вагомою підставою для зміни раніше обраного запобіжного заходу, з огляду на тяжкість вчиненого діяння та суворість можливого покарання.

За таких обставин, суд вважає за необхідне продовжити ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з продовженням строку дії альтернативного запобіжного заходу у виді застави у встановленому розмірі.

Одночасно, з огляду на зазначену учасниками справи необхідність з`ясування місця перебування свідка ОСОБА_9 , належить зобов`язати прокурора, що підтримує обвинувачення, з`ясувати підслідність, стан розгляду матеріалів досудового розслідування, внесеного до ЄРДР №0000095 від 12.07.2023 року стосовно ОСОБА_9 , з метою визначення його місця перебування, в тому числі в установах тимчасового тримання.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 331, 372, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою, в Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" строком на 60 (шістдесят днів), тобто до 21 лютого 2025 року включно.

У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт відмовити.

Визначити (продовжити) обвинуваченій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави в розмірі 454 200 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі двісті) грн 00 коп., що становить 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлених станом на 01 січня поточного року, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок UA0006674, одержувач: ТУ ДСА України у Харківській області, код одержувача: 26281249, банк одержувача: ДКСУ м Київ, МФО одержувача: 820172. Призначення платежу: застава за _____ (ПІБ) , згідно ухвали Зміївського районного суду Харківської області внесені (ПІБ особи, що вносить заставу).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинувачену ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого відділу поліції №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області із встановленою ним періодичністю, та за першою вимогою - до прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та засобів зв`язку

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити до 21 лютого 2025 року включно.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого чи прокурора в даному кримінальному провадженні

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, визначені в даній ухвалі.

У разі невиконання обвинуваченим обов`язків, покладених цією ухвалою, застава звертається в дохід Державного бюджету України та до обвинуваченого може бути застосовано інший запобіжний захід.

Відкласти судовий розгляд справи до 13:30 години 03 лютого 2025 року.

Зобов`язати прокурора, що підтримує обвинувачення, з`ясувати підслідність, стан розгляду матеріалів досудового розслідування, внесеного до ЄРДР №0000095 від 12.07.2023 року стосовно ОСОБА_9 , з метою визначення його місця перебування, в тому числі в установах тимчасового тримання.

В судове засідання викликати учасників справи.

Копію ухвали вручити учасникам справи - до відома та виконання.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим у цей же строк з моменту вручення йому копії судового рішення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 24.12.2024.

Суддя ОСОБА_14