Справа № 393/45/25
пров. 1-кп/393/65/25

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2025 року селище Кам`янець

Новгородківський районний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні дистанційно з використанням власних технічних засобів за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 29.10.2024 року за № 0000528 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Новгородківського районного суду Кіровоградської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор пояснив, що підстав для закриття кримінального провадження не вбачається, обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, зазначене кримінальне провадження підсудне Новгородківському районному суду Кіровоградської області, а тому його потрібно призначити до розгляду у відкритому судовому засіданні за участю учасників кримінального провадження. Також заявив клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів. Прокурор обґрунтовує подане клопотання наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, тобто ризики, які були на момент застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися. Прокурор вважає, що враховуючи обставини кримінального провадження та особу обвинуваченої, до останньої неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, так як інший запобіжний захід не зможе запобігти вказаним ризикам.

Захисник у підготовчому судовому засіданні не заперечував щодо призначення судового розгляду у даному кримінальному провадженні. Крім того, просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченій строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки потерпіла не наполягає на його продовженні, а просить застосувати до обвинуваченої запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Також зазначив, що колишній чоловік ОСОБА_4 неодноразово відносно останньої застосовував насильство, бив її палицею. Обвинувачена не може знищити ніякі докази, оскільки вони знаходяться в сторони обвинувачення, а тому вважає, що останній недоцільно продовжувати строк тримання під вартою та є всі підстави змінити запобіжний захід на більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт в нічний час з 23:00 години до 06:00 години за адресою: АДРЕСА_1 .

Обвинувачена в підготовчому судовому засіданні підтримала позицію захисника щодо призначення справи до судового розгляду, щодо клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою заперечувала, просила змінити його на домашній арешт.

Потерпіла у підготовчому судовому засіданні не заперечувала щодо призначення справи до судового розгляду. Крім того просила замінити обвинуваченій запобіжний захід у вигляді взяття під варту на домашній арешт.

Суд, заслухавши учасників судового провадження, дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, встановив наступне.

Щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту суд зазначає наступне.

Дане кримінальне провадження підсудне Новгородківському районному суду Кіровоградської області, підстав для його закриття немає.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст.291 КПК України. Враховуючи вищевказане, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Щодо клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 то суд зазначає наступне.

Згідно з ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 31.10.2024р., застосовано відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування. Строк дії ухвали до 21:04 год. 27.12.2024 року. Розмір застави не визначався.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24.12.2024 р. продовжено підозрюваній ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без права внесення застави, строком на тридцять чотири дні, в межах строку досудового розслідування, а саме до 21:04 год 29.01.2025 року включно.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Судом встановлено, що підставами для обрання та продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стали наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК, а також наявність ризиків передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Отже, при вирішенні питання про доцільність продовження строку дії запобіжного заходу, обраного обвинуваченій, суд має врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні нею кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачена може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Судом встановлено, що дане кримінальне провадження перебуває на стадії підготовчого судового провадження, метою якого є вирішення питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду, та встановлення поза розумним сумнівом винуватості або невинуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення за наслідками безпосереднього дослідження і оцінки доказів судом.

Ризики вчинення обвинуваченою дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації нею таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачена обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак, суду необхідно встановити чи обвинувачена наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Суд, розглядаючи вказане клопотання прокурора, враховує практику Європейського суду з прав людини, обставини даного кримінального провадження, а саме те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років), та особу обвинуваченої, яка раніше не судима, не працююча, осіб на утриманні не має, тобто не має стійких соціальних зв`язків.

Суд вважає, що ризики, які зазначені у клопотанні прокурора, а саме - те, що обвинувачена може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілу та може вчинити інше кримінальне правопорушення продовжують існувати і є реальними. Обвинувачена на даному етапі має можливість їх реалізації за умови незастосування відповідного запобіжного заходу.

Зокрема, ризик переховування від суду залишається реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , та суворістю можливого покарання.

Ризик впливу на свідків, потерпілого може стати актуальним саме у зв`язку зі зміною стадії кримінального провадження (надходження обвинувального акту до суду). Адже, ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, що передувало надходженню обвинувального акта до суду, формує обізнаність обвинуваченої про повний обсяг і зміст показань осіб, які допитувалися у цьому кримінальному провадженні, та встановлені обставини. При встановленні наявності ризику впливу на свідків, потерпілого слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, а саме - спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч.1,2 ст.23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст.95 КПК). За таких обставин ризик впливу на свідків, потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілого та дослідження їх судом, а тому за відсутності дієвого запобіжного заходу такий ризик є реальним.

З огляду на викладене, суд вважає, що вказане клопотання прокурора про продовження обвинуваченій строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Крім того, суд визнає безпідставними, доводи захисника про можливість застосування до обвинуваченої іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, оскільки вони з великою вірогідністю можуть виявитися недостатніми для запобігання встановленим ризикам та не забезпечить належної поведінки обвинуваченої з огляду на особу останньої та обставини кримінального провадження.

Відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України розмір застави у даному кримінальному провадженні не визначається, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину, який спричинив смерть людини.

Крім того, згідно з п.4, п.4-1 ч.1 ст.336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження. Відповідно до ч.2 ст.336 КПК України суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.

З огляду на те, що обвинувачена утримується в ДУ ''Кропивницький слідчий ізолятор'', тому суд вважає, за необхідне провести наступне судове засідання в режимі відеоконференції з ДУ ''Кропивницький слідчий ізолятор'' за участі обвинуваченої.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 61, 62, 128, 177-178, 182, 183,194, 314-316, 336 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 29.10.2024 року за № 0000528 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України на 31 січня 2025 року о 11:00 годині, який проводити в залі судових засідань № 2 Новгородківського районного суду Кіровоградської області (адреса: с-ще Кам`янець вул. Дружби 126, Кропивницького району Кіровоградської області)

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати у відкритому судовому засіданні в яке викликати: прокурора, обвинувачену, захисника та потерпілу.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів - задовольнити.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 22.03.2025 року включно без визначення розміру застави.

Здійснювати судове засідання, яке відбудеться 31 січня 2025 року о 11:00 годині по даному кримінальному провадженні, - дистанційно у режимі відеоконференції з ДУ ''Кропивницький слідчий ізолятор'' за участі обвинуваченої ОСОБА_4 .

Доручити службовій особі ДУ ''Кропивницький слідчий ізолятор'' підготувати відповідне приміщення для проведення судового засідання у режимі відеоконференції та забезпечити участь обвинуваченої ОСОБА_4 у судовому засіданні у режимі відеоконференції, а також здійснити дії передбачені ч.ч.7, 8 ст.336 КПК України (вручити обвинуваченій пам`ятку про її процесуальні права та перевірити її особу).

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_7