СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2028/25
ун. № 759/7332/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції), розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання старшого слідчого Святошинського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні №0000660 від 14.02.2025, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомир, громадянина України, не працює, неодружений, який здобув середню освіту, зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Святошинського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, яке погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_3 подане у кримінальному провадженні за №0000660 від 14.02.2025, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що СВ Святошинського УП ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000660 від 14.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України. В ході досудового розслідування установлена наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Захисник, думку якого підтримав підозрюваний, заперечив проти клопотання прокурора, посилаючись на недоведеність та необгрунтованість заявлених ризиків, наявність постійного місця проживання, те що підозрюваний раніше не засуджений, добровільно видав працівникам поліції заборонені речовини та співпрацює із правоохоронними органами. Просив застосувати цілодобовий домашній арешт.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу, додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Святошинського УП ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000660 від 14.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України.

14.02.2025 затримано в порядку ст. 208 КПК України підозрюваного ОСОБА_4 та 15.02.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

15.02.2025 ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 14.04.2025.

09.04.2025 постановою керівника Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 продовжено строк досудового розслідування до 3 місяців.

Щодо обґрунтованості підозри, то слід зазначити, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, на даний час повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України; рапортом працівників поліції; протоколами огляду місця події; висновком експертів; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Так, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 14.04.2025, проте, закінчити розслідування у встановлений законом строк не видається за можливе внаслідок складності провадження, оскільки на даний час не завершені раніше призначені судові експертизи, зокрема: експертиз матеріалів, речовин та виробів, проведення тимчасового доступу до речей та документів операторів мобільного зв`язку: ПрАТ «Київстар», ТОВ «Лайфселл», та ПрАТ «ВФ Україна», а саме: електронної інформації, щодо абонентських номерів телефону НОМЕР_1 , який працював з мобільним терміналом імеі: НОМЕР_2 , імеі2: НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 , крім цього не виконані вимоги ст. ст. 290, 291 КПК України. Лише після отримання висновків зазначених експертиз та проведення вказаних слідчих дій, буде отримана можливість для вирішення питання щодо остаточної правової кваліфікації кримінального правопорушення та подальшого виконання вимог ст. 290 КПК України і складення обвинувального акту. Направлення справи до суду без проведення зазначених експертиз та проведених вказаних слідчих дій, не вбачається за доцільне, оскільки необхідне всебічне, повне і неупереджене дослідження всіх обставин кримінального провадження.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду ; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_4 інкримінованого злочину слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з позиції ЄСПЛ, яка відображена, серед іншого, у рішеннях по справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому, відповідно до рішень ЄСПЛ, зокрема, у справах «Броуган та інші проти Сполученого Королівства» від 29.11.1988 та «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, факти, що підтверджують «обґрунтовану підозру», не повинні бути такого самого рівня, як факти, на яких має ґрунтуватись обвинувальний вирок чи навіть пред`явлення обвинувачення.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено слідчим суддею при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, а також продовження строку досудового розслідування кримінального провадження.

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу стосовно підозрюваного повинно окрім іншого містити виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, а також виклад обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики.

Слідчий суддя приймає до уваги, що у п. 42 рішення ЄСПЛ у справі «Михалкова та інші проти України» від 13.01.2011 зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Доведеність винуватості підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалося, оскільки це є предметом встановлення в ході досудового розслідування і судового розгляду справи по суті обвинувачення.

Зважаючи докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, слідчий суддя приходить до переконання про наявність достатніх підстав вважати, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеними.

Слідчий суддя звертає увагу, що ані слідчим в клопотанні, ані прокурором у судовому засіданні не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи вищенаведене, на переконання слідчого судді, на даний час наявні всі підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194, 196, 219, 290, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого - відмовити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, але не довше ніж до 15 травня 2025 року включно, заборонити йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання екстреної медичної допомоги, а також за виключенням необхідності прослідувати до місця укриття чи бомбосховища під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до визначеного цією ухвалою місця домашнього арешту після сигналу «Відбій повітряної тривоги».

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора і суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів свій закордонний паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням даного запобіжного заходу покласти на органи внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Підозрюваного ОСОБА_4 звільнити з-під варти в залі суду та зобов`язати невідкладно прибути до місця проживання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 11.04.2025.

Слідчий суддя: ОСОБА_1