Справа №: 671/1059/16-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2016 року слідчий суддя Волочиського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги представника потерпілого СТ Домашній Хліб ОСОБА_2 на постанову слідчого від 13.06.2016 року про відмову в задоволенні клопотання про додатковий допит особи в присутності представника потерпілого,

В С Т А Н О В И В :

Представник СТ Домашній Хліб ОСОБА_2 08.08.2016 року звернувся до суду із скаргою на постанову слідчого від 13.06.2016 року в кримінальному провадженні №0000376 про відмову в задоволенні клопотання про додатковий допит особи в присутності представника потерпілого.

У своїй прецедентній практиці Європейський суд з прав людини виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Так, у ч.1 ст.303 КПК України наведено вичерпний перелік випадків і суб`єктів оскарження рішень, дій чи бездіяльності сторони обвинувачення при досудовому розслідуванні.

Зокрема згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, можуть бути оскаржені - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, а рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено в задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Відповідно до положень ч.1 ст.55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Згідно вимог ч.2 ст.58 КПК України представником юридичної особи, яка є потерпілим, може бути її керівник, інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіренністю, а також особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

При цьому частиною 3 цієї статті визначено перелік документів, які підтверджують повноваження представника потерпілого, де у пунктах 2, 3 визначено, що в разі, якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа, то їх повноваження підтверджуються копією установчих документів юридичної особи. Вимоги до установчих документів юридичної особи встановленні статтіми 87-88 ЦК України. Якщо представником потерпілого юридичної особи є її працівник, то його повноваження підтверджуються довіренністю. Тобто згідно ч.3 ст.58 КПК України представником юридичної особи за довіренністю може бути виключно її працівник.

Згідно ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

З системного аналізу ст.ст.303, 304, 306 КПК України вбачається, що слідчий суддя може відкрити провадження за скаргою та призначити справу до судового розгляду лише тоді, коли встановить, що подана скарга відповідає вимогам закону, тобто скарга підлягає розгляду в цьому суді, подана в межах визначеного законом строку, подана належним суб`єктом оскарження (підписана уповноваженим представником).

Відповідно до пунктів 1,3 ч.2 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має право подавати скаргу або скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Встановлено, що із скаргою до суду звернувся ОСОБА_2 , який, як він сам вказує в скарзі, є представником за довіренністю потерпілого СТ Домашній Хліб, однак до скарги не додано довіренності на його ім`я, яка б свідчила, що він є працівником вказаного підприємства, уповноважений подавати скарги до суду та представляти інтереси потерпілої сторони в суді, відсутні дані, що саме він є тією особою, яка зверталася до слідчого із клопотанням, оскільки навіть не надано оскаржуваної постанови, крім того, скаргу на постанову від 13.06.2016 року подано на пошту 06.08.2016 року, на підтвердження її отримання саме 04.08.2016 року не надано будь-яких документів, в скарзі не порушується питання про поновлення цього строку та відсутні підстави для його поновлення, тому відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України скарга подана особою, яка не має право подавати скаргу, після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України, в зв`язку з чим відповідно до ч.2 ст.304 КПК України скарга підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст.55, 58, 303, 304 КПК України,

У Х В А Л И В :

Повернути ОСОБА_3 його скаргу на постанову слідчого від 13.06.2016 року.

Копію ухвали невідкладно направити особі, яка її подала.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Хмельницької області протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя