Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/28/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ФОП ОСОБА_4 звернувся до Подільського районного суду міста Києва з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 24.12.2024 у справі №758/16487/24 на грошові кошти ФОП ОСОБА_4 , що знаходяться на банківських рахунк ах, відкритих у АТ «КРЕДОБАНК».

В обґрунтування клопотання представник вказує на те, що арешт на вказане майно було накладено з метою забезпечення збереження його як речових доказів в рамках кримінального провадження №0000173 від 08.08.2024, досудове розслідування у якому розпочато за матеріалами Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області за фактом привласнення грошових коштів державними та комунальними підприємствами, установами та організаціями під час виконання договорів за результатами проведених публічних закупівель. Однак вказані в ухвалі грошові кошти не є засобом, знаряддям чи предметом вчинення кримінального правопорушення та не є одержаними внаслідок його вчинення. При накладенні арешту слідчим суддею не було враховано розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, не враховано наслідки, які настали для особи внаслідок арешту такого майна.

В ході судового розгляду представник власника майна підтримав клопотання із зазначених у ньому підстав, в подальшому подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , за клопотанням якого було накладено арешт на майно, під час судового розгляду просив відмовити у задоволенні клопотанні, вказуючи на те, що арешт на майно був накладений обґрунтовано, а на даний час потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження не відпала. У подальшому подав заяву про розгляд справи без його участі.

Неявка вказаних осіб не є перешкодою для розгляду клопотання про скасування арешту майна, а тому слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд такого клопотання без їх участі.

Відповідно до положень ч.4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування кримінального провадження не здійснювалося.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено слідчим суддею, у провадженні слідчого відділу УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000173, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 358 КК України, процесуальне керівництво у якому здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні розпочато за матеріалами Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області, яким встановлено групу осіб, які організували протиправний механізм, спрямований на заволодіння, привласнення грошових коштів державних та комунальних підприємств, установ та організацій під час виконання договорів за результатами проведених публічних закупівель, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам в умовах воєнного стану.

Під час досудового розслідування ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 24.12.2024 у справі №758/16487/24 накладено арешт на грошові кошти ФОП ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у будь-якій валюті в безготівковій формі, які знаходяться на наступних банківських рахунках, відкритих у АТ «КРЕДОБАНК» (МФО 325365, ):

- НОМЕР_2 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

- НОМЕР_3 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

- НОМЕР_4 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

- НОМЕР_5 , 978-ЄВРО;

- НОМЕР_6 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

- НОМЕР_7 , 840-ДОЛАР США;

- НОМЕР_8 , 978-ЄВРО;

- НОМЕР_9 , 985-ПОЛЬСЬКИЙ ЗЛОТИЙ,

в сумі коштів, що вже надійшли на користь ФОП ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), та/або надійдуть в майбутньому, за винятком сплати податків, зборів та заробітної плати.

Як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді, арешт на майно було накладено з метою забезпечення збереження речових доказів.

Разом із цим, як встановлено слідчим суддею в ході розгляду клопотання, на даний час ФОП ОСОБА_4 не має жодного статусу у кримінальному провадженні.

Крім того, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, органом досудового розслідування також не встановлено.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи представника заявника про недоцільність подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При цьому слідчий суддя виходить також із положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, ратифікованого Верховною Радою України 17.07.1997, згідно з якими кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції» та «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23.09.1982 у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Враховуючи зазначене вище, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність скасування арешту, накладеного на грошові кошти ФОП ОСОБА_4 , що знаходяться на зазначених банківських рахунках, оскільки, на думку слідчого судді, на даний час потреби досудового розслідування не виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 24.12.2024 у справі №758/16487/24 у вигляді заборони розпорядження та користуваннягрошовими коштами у будь-якій валюті в безготівковій формі, які знаходяться на банківських рахунках:

- НОМЕР_2 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

- НОМЕР_3 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

- НОМЕР_4 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

- НОМЕР_5 , 978-ЄВРО;

- НОМЕР_6 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

- НОМЕР_7 , 840-ДОЛАР США;

- НОМЕР_8 , 978-ЄВРО;

- НОМЕР_9 , 985-ПОЛЬСЬКИЙ ЗЛОТИЙ,

які належать ФОП ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та відкриті у АТ «КРЕДОБАНК» (МФО 325365, ) в сумі коштів, що вже надійшли на користь ФОП ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), та/або надійдуть в майбутньому, за винятком сплати податків, зборів та заробітної плати.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1