н/п 1-кс/953/2472/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" березня 2025 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000658 від 07.06.2023, ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ленінське Кролевецького району Сумської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, військовозобов`язаного, не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 263 КК України,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3

підозрюваний ОСОБА_4

захисники підозрюваного адвокати ОСОБА_5 , ОСОБА_6

секретар судового засідання ОСОБА_7

у с т а н о в и в:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000658 від 07.06.2023, ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_4 .

1. Зміст поданого клопотання.

Слідчим управлінням ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування вказаного кримінального провадження.

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом № 47/к від 14.02.2011 року КП «Харківводоканал» () ОСОБА_4 з 15 лютого 2011 року переведено на посаду директора департаменту інформаційних технологій. Департамент інформаційних технологій є структурним підрозділом КП «Харківводоканал». Керівництво Департаментом здійснює директор Департаменту, який призначається на посаду і звільняється з посади наказом Генерального директора підприємства. Директор Департаменту організовує роботу Департаменту, розподіляє обов`язки між керівниками структурних підрозділів Департаменту і несе повну відповідальність за його діяльність.

До завдань Департаменту належить: · Адміністрування та супровід білінгових систем на підприємстві та впровадження нових розробок програмного забезпечення розрахунків з абонентами за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення. · Розвиток інформаційно комунікаційної інфраструктури підприємства та забезпечення її стабільного функціонування. · Реалізація політики безпеки підприємства у сфері захисту інформації. · Розробка, впровадження, та супровід автоматизованих систем керування підприємством Для виконання завдань на Департамент покладені такі функції: · адміністрування баз даних; · супровід програмно-технічних комплексів; · впровадження нових розробок і доопрацювання існуючого програмного забезпечення розрахунків з абонентами за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення: - аналіз можливостей і способів доопрацювання програмних комплексів; - участь в ухваленні рішення про необхідність залучення розробників програмного забезпечення; - участь в розробці технічних завдань і узгодження доопрацювання програмного забезпечення зі структурними підрозділами підприємства; - співпраця з розробниками програмного забезпечення.

Посада директора Департаменту інформаційних технологій КП «Харківводоканал» відноситься до професійної групи «керівники». Згідно посадової інструкції директора Департаменту інформаційних технологій КП «Харківводоканал» вказана посада відноситься до професійної групи «керівники» та завданнями та обов`язками є: · Здійснення загального керівництва Департаментом. · Координація та оперативне управління діяльністю Департаменту. · Оцінка і планування виробничого розвитку Департаменту. · Своєчасне забезпечення керівництва достовірною інформацією. · Участь у розробці та коригуванні Положення про Департамент, положень про структурні підрозділи, посадових та робочих інструкцій працівників Департаменту. · Підготовка та узгодження організаційно-нормативних документів з питань діяльності Департаменту. · Контроль впровадження сучасного системного програмного забезпечення, засобів розробки прикладних програм і контроль за їх ліцензійним використанням. · Контроль за виконанням укладених договорів, ініціатором яких Департамент. · Контроль формування та ведення інформаційної бази інформаційної бази завдань управлінського обліку та контролінгу для реалізації регулярного моніторингу ресурсного потенціалу підприємства. · Контроль проведення оцінки негативних тенденцій і факторів зовнішнього і внутрішнього впливу на ефективність управління, зниження фінансово-економічної стійкості та виробничо-господарської надійності підприємства. · Контроль впровадження і супроводу білінгових систем на підприємстві. · Контроль за супроводженням та модифікацією програмно-технічних комплексів «Ведення розрахунків за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення з фізичними особами» і «Ведення розрахунків за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення з юридичними особами». · Удосконалення роботи Департаменту. · Оптимізація витрат Департаменту, раціональне використання матеріально технічних ресурсів. · Визначення шляхів і способів підвищення ефективності діяльності Департаменту. · Узгодження організаційно-розпорядчих та нормативних документів питань діяльності Департаменту. · Вжиття всіх необхідних заходів щодо дотримання вимог Закону України «Про запобігання корупції» та Антикорупційної програми КП «Харківводоканал».

Згідно примітки 1 до ст. 364 КК України службовими особами у статтях 364, 368, 368- 5, 369 є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

З огляду на викладене директор Департаменту інформаційних технологій КП «Харківводоканал» ОСОБА_4 є службовою особою.

Статтею 22 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що особам, зазначеним у ч. 1 ст. 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.

Згідно з ч. 1 ст. 24 Закону України «Про запобігання корупції» особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняні до них особи у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів: відмовитися від пропозиції; за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію; залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників; письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

Згідно Положення «Про порядок укладання, внесення змін, розірвання та виконання договорів комунального підприємства «Харківводоканал», затвердженого наказом Генерального директора № 60 від 28.08.2018 року «Замовник» - посадова(i) особа(и) структурного(их) підрозділу(ів) Підприємства, які визначають потребу за напрямком своєї діяльності та за замовленнями, технічними завданнями, тощо, яких Ініціатором договору здійснюється закупівля товарів, робіт і послуг; та яка(i) визначає(ють) раціональність та ефективність потреби закупівлі, технічні характеристики закупівлі. «Ініціатор договору» - посадова(i) особа(и) структурного(их) підрозділу(ів) Підприємства, який визначається Генеральним директором, з ініціативи якої(их) здійснюється закупівля товарів, робіт і послуг та/або укладається договір (договір про закупівлю), та яка(i) здійснює(ють) контроль за його фактичною реалізацією та виконанням. Користуючись своїм службовим становищем ОСОБА_4 виступив ініціатором та замовником укладання наступних договорів про закупівлю послуг між КП «Харківводоканал» та ФОП ОСОБА_8 : № 54/2-ПД/24 від 20.02.2024 (послуги, пов`язані з базами даних, а саме послуги з керування та експлуатації програмно технічного комплексу «Ведення розрахунків за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення з фізичними особами», код ДК 021:20-2 Послуги, пов`язані із системами та підтримкою); № 53/2 ПД -24 від 20.02.2024 (послуги з інформаційного обслуговування програмних комплексів: «Розрахунки з населенням за послуги водоспоживання та водовідведення» «Розрахунки з юридичними особами за послуги водопостачання та водовідведення» «Облік автотранспорту» «Інтегрована бухгалтерія» «Основні засоби» «Облік ТМЦ» «Облік заробітної плати» «Облік договорів», код ДК 021:20-2 послуги, пов`язані з програмним забезпеченням (72161000-2 Послуги з обслуговування програмного забезпечення); № 23/5 ПД -24 від 14.05.2024 (послуги з розробки пакетів розширення функціональності програмних комплексів «Розрахунки з населенням за послуги водопостачання та водовідведення», «Розрахунки з юридичними особами за послуги водопостачання та водовідведення», код ДК 021:20-2 Послуги з розробки пакетів програмного забезпечення (722121100-0 Послуги з розробки галузевого програмного забезпечення); № 11/8 ПД-24 від 07.08.2024 (послуги з розробки пакетів розширення функціональності програмних комплексів «Облік ТМЦ» «Інтегрована бухгалтерія» код ДК 021:20-2 Послуги з розробки пакетів програмного забезпечення (72212100-0 Послуги з розробки програмного забезпечення).

В невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, однак не пізніше 20.02.2024 у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на одержання для себе неправомірної вигоди в якості винагороди від ОСОБА_8 за забезпечення складання та підписання документів, які стали підставою для перерахування оплати за надані послуги в межах укладених договорів про закупівлю послуг з ФОП ОСОБА_8 , контроль за виконанням договорів, не забезпечення достовірною інформацією керівництва щодо обсягів виконання договорів, контроль за супроводженням та модифікацією програмно-технічних комплексів «Ведення розрахунків за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення з фізичними особами» і «Ведення розрахунків за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення з юридичними особами», не вчинення дій з оптимізації витрат Департаменту, раціонального використання матеріально-технічних ресурсів під час надання послуг ОСОБА_8 , безперешкодне підписання актів виконаних робіт за договорами між КП «Харківводоканал» та ФОП ОСОБА_8 .

На виконання вищевказаного злочинного умислу 06.05.2024 не пізніше 12 год. 32 хв. ОСОБА_4 , будучи службовою особою, прибув за місцем проживання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 , та діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення одержав від ОСОБА_8 через ОСОБА_9 неправомірну вигоду для себе у вигляді грошових коштів в сумі 14000 грн. готівкою в якості винагороди за забезпечення своєчасної та безперешкодної оплати послуг ФОП « ОСОБА_8 », наданих останнім у квітні 2024 року в межах укладених договорів, що складає 20 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ «Укрсиббанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 ».

Також, на виконання вищеописаного злочинного умислу, 04.06.2024, в період часу з 10.42 год. до 12.55 год. ОСОБА_4 , будучи службовою особою, прибув за місцем проживання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 та діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення одержав від ОСОБА_8 через ОСОБА_9 неправомірну вигоду для себе, у вигляді грошових коштів в сумі 20000 грн. готівкою в якості винагороди за забезпечення своєчасної та безперешкодної оплати послуг ФОП « ОСОБА_8 », наданих останнім у травні 2024 року в межах укладених договорів, що складає 20 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ «Укрсиббанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 ».

Крім того, на виконання вищеописаного злочинного умислу, не пізніше 11.02 год. 09.07.2024 ОСОБА_4 , будучи службовою особою, прибув за місцем проживання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 та діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення одержав від ОСОБА_8 , через ОСОБА_9 неправомірну вигоду для себе, у вигляді грошових коштів в сумі в сумі 8600 грн. готівкою в якості винагороди за забезпечення своєчасної та безперешкодної оплати послуг ФОП « ОСОБА_8 », наданих останнім у червні 2024 року в межах укладених договорів, що складає 20 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ «Укрсиббанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 ».

Окрім цього, На виконання вищеописаного злочинного умислу, не пізніше 18.00 год. 05.08.2024 ОСОБА_4 , будучи службовою особою, прибув за місцем проживання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 , та діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення одержав від ОСОБА_8 через ОСОБА_9 неправомірну вигоду для себе у вигляді грошових коштів в сумі в сумі 26812 грн. готівкою в якості винагороди за забезпечення своєчасної та безперешкодної оплати послуг ФОП « ОСОБА_8 », наданих останнім у липні 2024 року в межах укладених договорів, що складає 20 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ «Укрсиббанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 ».

Разом з тим, На виконання вищеописаного злочинного умислу, в період часу з 09.35 год. 03.09.2024 до 16.14 год. 06.09.2024 ОСОБА_4 , будучи службовою особою, прибув за місцем проживання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 , та діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення одержав від ОСОБА_8 , через ОСОБА_9 неправомірну вигоду для себе, у вигляді грошових коштів в сумі в сумі 13027 грн., готівкою в якості винагороди за забезпечення своєчасної та безперешкодної оплати послуг ФОП « ОСОБА_8 », наданих останнім у серпні 2024 року в межах укладених договорів, що складає 20 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ «Укрсиббанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 ».

А також, На виконання вищеописаного злочинного умислу, в період часу з 09.43 01.10.2024 до 15.23 год. 02.10.2024 ОСОБА_4 , будучи службовою особою, прибув за місцем проживання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 , та діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення одержав від ОСОБА_8 , через ОСОБА_9 неправомірну вигоду для себе, у вигляді грошових коштів в загальній сумі 18900 грн. готівкою (11550 грн, що складає 15 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ «Укрсиббанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 », та 7338 грн, що складає 10 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ КБ «Приватбанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 ».), в якості винагороди за забезпечення своєчасної та безперешкодної оплати послуг ФОП « ОСОБА_8 », наданих останнім у вересні 2024 року в межах укладених договорів.

Крім цього, на виконання вищеописаного злочинного умислу, в період часу з 14.15 год. 04.11.2024 по 14.04 год. 06.11.2024 ОСОБА_4 , будучи службовою особою, прибув за місцем проживання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 , та діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення одержав від ОСОБА_8 , через ОСОБА_9 неправомірну вигоду для себе, у вигляді грошових коштів в загальній сумі 19150 грн. (11814 грн., що складає 15 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ «Укрсиббанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 ». та 7338 грн., що складає 10 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ КБ «Приватбанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 ».), готівкою в якості винагороди за забезпечення своєчасної та безперешкодної оплати послуг ФОП « ОСОБА_8 », наданих останнім у жовтні 2024 року в межах укладених договорів.

Також, На виконання вищеописаного злочинного умислу, близько 10.30 год. 04.12.2024 ОСОБА_4 , будучи службовою особою, прибув за місцем проживання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 , та діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення одержав від ОСОБА_8 через ОСОБА_9 неправомірну вигоду для себе у вигляді грошових коштів в загальній сумі 34600 грн. готівкою (23298 грн., що складає 15 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ «Укрсиббанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 ». та 11300 грн., що складає 10 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ КБ «Приватбанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 ».), в якості винагороди за забезпечення своєчасної та безперешкодної оплати послуг ФОП « ОСОБА_8 », наданих останнім у листопаді 2024 року в межах укладених договорів.

Крім того, На виконання вищеописаного злочинного умислу, близько 13.40 год. 31.12.2024 ОСОБА_4 , будучи службовою особою, прибув за місцем проживання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 та діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення одержав від ОСОБА_8 , через ОСОБА_9 неправомірну вигоду для себе, у вигляді грошових коштів в загальній сумі 37900 грн. (22350 грн., що складає 15 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ «Укрсиббанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 ». та 15507 грн., що складає 10 % від перерахованих КП «Харківводоканал» грошових коштів на банківський рахунок АТ КБ «Приватбанк», відкритий на ФОП « ОСОБА_8 ».), готівкою в якості винагороди за забезпечення своєчасної та безперешкодної оплати послуг ФОП « ОСОБА_8 », наданих останнім у грудні 2024 року в межах укладених договорів. Разом з тим, 31.12.2024 в період часу з 16.34 год. до 20.33 год на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 25.12.2024 (справа №953/10530/24, н/п 1-кс/953/9427/23) проведено обшук за місцем мешкання та реєстрації ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено наступне: - бойові припаси - 16 пістолетних патронів калібру 9х18 ПМ, що призначені для стрільби зі зброї відповідного калібру та типорозміру патронника; - бойові припаси 2 нестандартні пістолетні патрони (з маркуванням «YAS GLD 9 mm P.A.K») виготовлені за типом патронів травматичної (несмертельної) дії; - бойові припаси 42 бойових проміжних патрона калібру 5,45х39 АК, що призначені для стрільби зі зброї системи Калашникова; - гладкоствольну вогнепальну зброю 1 самозарядний пістолет моделі «ПМ РФ», калібру 9 mm P.A., 1973 року виготовлення, заводський номер/реєстраційний номер « НОМЕР_1 », придатний для стрільби, в справному стані; - нарізну вогнепальну зброю 1 пістолет системи Макарова, калібру 9 мм (під патрон 9х18 ПМ), заводський номер видалений.

Вказані бойові припаси та вогнепальну зброю ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільну небезпечність та протиправність своїх дій в сфері незаконного поводження з вогнепальною зброєю незаконно зберігав за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , без передбаченого законом дозволу.

2. Позиція учасників у судовому засіданні.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

Підозрюваний та його захисники у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, та просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання або визначити розмір застави.

3. Мотиви та оцінка слідчого судді.

3.1. Підстави для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч. 1 ст. 178 КПК України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

При цьому, ч. 3 ст. 183 КПК України визначає, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити альтернативний запобіжний захід у виді застави, у розмірі достатньому для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч. 4 вказаної статті. В ухвалі слідчого судді зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому ч. 4 вказаної статті.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна підсумувати, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчому судді необхідно перевірити: (1) чи набула особа статусу підозрюваного; (2) чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні такою особою кримінального правопорушення; (3) чи наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України; (4) чи наявні інші обставини, які враховуються при застосуванні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України; (5) чи наявні відомості на переконання того, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам кримінального провадження; (6) який розмір застави необхідно визначити як альтернативний триманню під вартою запобіжний захід та які обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідно покласти на підозрювану, у випадку внесення застави.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до таких висновків.

3.2. Набуття статусу підозрюваного.

Запобіжні заходи на стадії досудового розслідування можуть застосовуватися лише до підозрюваного.

За змістом ч. 1 ст. 42 КПК України, статус підозрюваної має, зокрема, особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру.

Частиною 1 статті 276 КПК України визначено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: (1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; (2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; (3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК України).

Як встановлено слідчим суддею, письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 263 КК України, вручено 28.03.2025.

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_4 набув статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

3.3. Наявність обґрунтованої підозри.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_4 міг вчинити інкримінований йому злочин. При цьому, важливо, що остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, протоколами за результатами проведення НСРД; - протоколами проведення обшуків; - протоколами огляду речових доказів, вилучених в ході обшуків, зокрема мобільних телефонів, комп`ютерної техніки, вилучених у ОСОБА_4 , ОСОБА_9 ; - показаннями свідків, зокрема ОСОБА_9 повідомила про обставини за яких вона передавала грошові кошти ОСОБА_4 за вказівкою ОСОБА_8 - документами, отриманими в КП «Харківводоканал», АТ «Укрсиббанк», АТ КБ «Приватбанк» - іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Оцінивши вказані докази в їх сукупності з доводами клопотання та учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій підозрюваного, виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Слідчий суддя також враховує, що на цьому етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, зокрема, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинуватою у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності встановлених фактів та обставин визначає лише ймовірну причетність підозрюваного до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

3.4. Наявність ризиків.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні слідчий вказує на ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, (3) незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, (5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

3.4.1. Ризик переховування від органів досудового розслідування та суду.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

З метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, що підтверджується тим, що: підозрюваний вчинив тяжкий злочин за який передбачене покарання у вигляді позбавленням волі, що свідчить про реальні спроби уникнення кримінальної відповідальності шляхом переховування від правоохоронних органів та суду; відсутність міцних соціальних зв`язків.

3.4.2. Ризик незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні.

Незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні в тому числі на тих, що не допитані в ході досудового розслідування, що підтверджуються тим, що підозрюваному відомі анкетні дані, місця мешкання свідків, потерпілого, що свідчить про реальну можливість вчинення спроб неправомірного впливу на останніх з метою надання необхідних підозрюваному показів в майбутньому, враховуючи вимоги ст.23 КПК України.

3.4.3. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя не погоджується із доводами сторони обвинувачення про те, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вказаний ризик не доведено ані слідчим у клопотанні, ані прокурором під час судового розгляду. Навпаки, зі змісту клопотання слідує, що підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягався та не судимий. Оскільки у підозрюваногої відсутні ознаки прокримінальної поведінки, слідчий суддя зазначає про відсутність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.5. Наявність інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним злочинів, передбачених ч.1, . 3 ст. 368, ч. 1 ст. 263 КК України, у разі визнання винуватим у вчиненні яких, йому може загрожувати покарання у виді позбавленням волі. При цьому, таке покарання може бути призначено без можливості застосування пільгових інститутів кримінального права.

3.6. Можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

На переконання слідчого судді, досліджені під час судового засідання та описані у цій ухвалі ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією підозрюваного, може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного досудового розслідування, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження. За встановлених слідчим суддею обставин, необхідним є саме тримання під вартою, оскільки з урахуванням індивідуальних обставин підозрюваного, застосування домашнього арешту, як основного запобіжного заходу, буде недостатнім стримуючим фактором від реалізації встановлених ризиків і створить можливості для вчинення ним позапроцесуальних дій з метою перешкоджання кримінальному провадженню. Домашній арешт, у тому числі цілодобовий, пов`язаний з доступом підозрюваного до технічних засобів комунікації та інших ймовірних співучасників, що також може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі.

Застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання чи особистої поруки для запобігання встановленим ризикам, буде недостатнім, оскільки виконання покладених на підозрюваного обов`язків буде залежати виключно від волі самого ОСОБА_4 та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків.

Таким чином, зважаючи на високу інтенсивність встановлених при розгляді клопотання ризиків, з урахуванням їх особистих характеристик, слідчий суддя приходить висновку, що до підозрюваного слід застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому, слідчим суддею не встановлено законодавчих обмежень щодо застосування до підозрюваного вказаного запобіжного заходу, оскільки п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

3.7. Альтернативний запобіжний захід.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При цьому, п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України передбачає, що розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, який необхідно застосувати до підозрюваного, як альтернативний триманню під вартою, слідчий суддя виходить з того, що перш за все має бути врахована реальна можливість підозрюваного виконувати умови запобіжного заходу. Зокрема, у разі визначення застави в порядку ч. 3 ст. 183 КПК України, необхідно встановити розмір 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який не буде завідомо непомірним для підозрюваного і не становитиме для нього надмірного тягаря до такої міри, що фактично застосоване до нього тримання під вартою стане безальтернативним.

З огляду на встановлені у даному кримінальному провадженні обставини та даних про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що розмір застави, який просить визначити прокурор не є для нього надмірним і співвідноситься із рівнем його матеріального забезпечення.

У зв`язку із цим, слідчий суддя вважає за необхідне визначити як альтернативний запобіжний захід заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На переконання слідчого судді, з урахуванням встановленого майнового стану підозрюваного, а також індивідуальних обставин підозрюваного, характеру його процесуальної поведінки та ймовірно вчиненого злочину, такий розмір застави з достатньою мірою зможе забезпечити його належну поведінку, запобігти ризикам кримінального провадження та не буде непомірним для нього. Визначений розмір застави є співмірним та буде розумним з огляду на обставини ймовірно вчиненого ним кримінального правопорушення. Зокрема, слідчий суддя враховує, що розмір шкоди, ймовірно завданий кримінальним правопорушенням, в якому ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється.

За описаних вище обставин запобіжний захід у виді застави у зазначеному розмірі буде достатнім стимулюючим фактором, який би підозрюваний або інша особа (заставодавець) боялися б втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків.

При цьому, слідчий суддя вважає, що такий розмір застави здатен достатньою мірою забезпечити дієвість цього кримінального провадження і є розумним з огляду на необхідність виконання його завдань.

Крім того, в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України, при визначенні альтернативного запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у зв`язку із встановленням ризиків перешкоджання кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора за першою вимогою;

2) не відлучатись за межі території м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора;

3) повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Такі обов`язки за своїм характером не будуть занадто обтяжливими для ОСОБА_4 і здатні запобігти реалізації встановлених вище слідчим суддею ризиків.

У випадку внесення застави, строк дії таких обов`язків слід визначити в межах передбаченого законом 2-місячного періоду, однак в межах строку досудового розслідування.

4. Висновки за результатами розгляду клопотання.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, що свідчать про набуття ОСОБА_4 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім інкримінованих кримінальних правопорушень, про наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення ним дій, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов до висновку про наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання слідчого та обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 197 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 , - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування по 28.05.2025 (включно), із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 копійок.

Сума застави може бути внесена підозрюваним або іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) у розмірі, визначеному в цій ухвалі, у національній грошовій одиниці України, на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Харківській області за такими реквізитами:

ТУ ДСА України у Харківській області, ;

номер рахунка за стандартом IBAN НОМЕР_2 ;

призначення платежу: прізвище, ім`я, по батькові підозрюваного, кошти застави, згідно з ухвалою слідчого судді (номер справи, дата ухвали, назва суду).

У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти у зв`язку з внесенням застави покласти на нього такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора за першою вимогою;

2) не відлучатись за межі території м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора;

3) повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Зобов`язати слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 негайно повідомити близьких родичів, членів сім`ї чи інших осіб за вибором підозрюваного ОСОБА_4 , про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та місце його перебування в порядку, передбаченому КПК України.

Строк дії ухвали встановити по 28.05.2025 (включно).

Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали складений і підписаний 03.04.2025.

Слідчий суддя - ОСОБА_1