УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеного 25.09.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000076, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави,

встановив:

В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло старшого детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеного 25.09.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000076, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Клопотання мотивоване тим, що Головний підрозділ детективів БЕБ здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000076 від 25.09.2023за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України, за фактом ухилення від сплати податків шляхом підроблення документів.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у складанні службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесенні службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, вчинених повторно за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Крім того, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у підробці документів на переказ грошей, а саме: платіжних доручень як засобів доступу до банківських рахунків, вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 200 КК України.

27 червня 2024 року директору ТОВ «СКВО» ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Матеріали кримінального провадження, які додаються до даного клопотання, підтверджують обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень та обставини здійснення підозрюваним конкретних дій, доведеність його причетності до інкримінованих кримінальних правопорушень потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави.

Враховуючи вищенаведене, ОСОБА_5 під загрозою тяжкості покарання з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому, необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави обумовлюється забезпеченням виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та наявністю ризиків, передбачених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

За таких обставин, сторона обвинувачення вважає, що розмір застави ОСОБА_5 , необхідно встановити у розмірі не менше ніж розмір шкоди, що становило 10 252 030,72 грн., тобто 3386 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 10252808,00 грн. Саме такий розмір застави забезпечить виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, та зможе запобігти спробам останньої ухилитися від органів досудового розслідування та суду, зокрема незаконно виїхати за межі державного кордону України.

Прокурор в судовому засіданні, підтримав клопотання, з мотивів у ньому наведених та просив задовольнити його. При визначені розміру застави просив врахувати розмір завданих збитків та тяжкі наслідки, які настали внаслідок дій підозрюваного.

Підозрюваний та його захисник, в судовому засіданні, заперечували щодо задоволення клопотання, зазначивши на необґрунтованість підозри в даному кримінальному провадженні, також, відсутня аргументація наявності ризиків передбачених ст. 177 КПК України. Вважає, що розмір застави запропонований детективом є непомірним та необґрунтованим.

Вивчивши клопотання, додатки до нього, заслухавши прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно із ч. 1 ст. 177 КПК України, метою для застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів, про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини та утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як вбачається із матеріалів клопотання, Головний підрозділ детективів БЕБ здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000076 від 25.09.2023за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України, за фактом ухилення від сплати податків шляхом підроблення документів.

27 червня 2024 року директору ТОВ «СКВО» ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Аналізуючи надані слідчому судді для вивчення копії матеріалів кримінального провадження на обґрунтування підозри повідомленої ОСОБА_5 в обсязі долученому до клопотання, а саме дані, які містяться в процесуальних документах протоколах слідчих дій, висновках експерта, слідчий суддя вважає, що у даному випадку можна дійти висновку про причетність, останнього до вчинення протиправних дій, відповідальність за які, передбачена законом про кримінальну відповідальність, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, а тому слідчий суддя не бачить у висновках прокурора про обґрунтованість підозри, чогось очевидно довільного чи необґрунтованого, що виправдовує продовження досудового розслідування та застосування заходів забезпечення.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

А тому, беручи до уваги наведе вище, слідчий суддя вважає, що характер інкримінованих діянь їх тяжкість, а також завдані збитки виправдовує необхідність здійснення подальшого розслідування даного кримінального провадження та застосування заходів забезпечення.

При цьому доводи захисту про необґрунтованість та необ`єктивність висновку не заслуговують на увагу, з огляду, на те, що слідчий суддя на цій стадії не оцінює докази, як це має робити суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Між тим, відповідно до ст. 178 КПК України слідчим суддею враховується вагомість наявних доказів про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, в якому він підозрюється, його вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, матеріальний стан, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Суд, враховуючи можливість настання ризиків, зазначених у клопотанні, а саме можливість підозрюваного: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Разом із тим, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, наслідки що настали, ступінь очевидності причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, вважаю, що у даному випадку не підлягає застосуванню до останнього, запобіжний захід у вигляді застави із визначенням її розміру, який становить понад 80 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб, що передбачено для тяжких кримінальних правопорушень.

Застосовуючи такий вид міри запобіжного заходу, виходжу з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України на які послався детектив у клопотанні, та прокурор під час судового засідання.

З`ясовуючи питання щодо наявності ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 на які послався прокурор під час судового засідання, слідчий суддя враховує те, що ризиком є подія або дія, яка може настати або вчинитися з високим ступенем ймовірності, вірогідність, яких має оцінюватись у сукупністю з обґрунтованістю підозри та вагомістю доказів на її підтвердження, мірою покарання, яка загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні інкримінованих діянь.

Слідчий суддя вважає, що матеріалами клопотання доведено ризик можливої неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 пов`язаною з ухиленням від явок до органу досудового розслідування для участі у слідчих та процесуальних діях, незаконного впливу свідків у цьому кримінальному провадженні; знищення документів, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні.

Ризик передбачений п.2 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, що суд сприймає всі докази безпосередньо та може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. А тому, при застосуванні до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу не можна буде запобігти ризику його впливу на свідків, тощо, з метою зміни ними своїх показань наданих слідчому під час досудового розслідування.

Цілком ймовірним на переконання слідчого судді є ризик - знищення документів та вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки на даний час досудове розслідування триває, не встановлені всі обставини вчинення кримінального правопорушення, що не виключає можливості вчинення аналогічних дій.

Отже, беручи до уваги обставини кримінального провадження, сімейний та майновий стан підозрюваного, інші дані про його особу, а також те, що внаслідок вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України було завдано матеріальних збитків, та на даний час невстановлені всі обставини вчинення кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що у сукупності слідчим суддею визнається, як виключні випадки, які викликають необхідність визначення розміру застави підозрюваному ОСОБА_5 , який зможе забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України у випадку внесення застави, що не перевищує 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та встановити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вище викладене, на думку слідчого судді, в даному конкретному випадку необхідно визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242240,00 грн., з метою гарантування виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, передбачених кримінальним процесуальним законом та запобігання існуючим ризикам.

Також, у разі внесення застави, для запобігання встановлених судом ризикам, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України слід покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 206, 309 КПК України,

ухвалив:

Клопотання клопотання старшого детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави (код ЄДРПОУ - 26268059, МФО 820172, банк-одержувач - Державна казначейська служба України м. Київ, розрахунковий рахунок UA1012089. Призначення платежу: застава за (П.І.П.) згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від (дата) по справі №761/1080/24, внесені (П.І.П. особи, що вносить заставу).

Визначений розмір застави підозрюваний який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати оригінал документу, що це підтверджує, з відміткою банку прокурору ОСОБА_7 . Зазначені дії можуть бути здійсненні пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до детектива, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за першим викликом до детектива, прокурора або суду у визначений ними час;

- не відлучатися за межі м. Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти детектива, прокурора про зміну свого місця проживання та роботи;

- утриматися від спілкування зі свідками: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_13 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 , ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , ОСОБА_59 , ОСОБА_60 , ОСОБА_61 , ОСОБА_62 , ОСОБА_63 , ОСОБА_64 , ОСОБА_65 , ОСОБА_66 , ОСОБА_67 , ОСОБА_68 , ОСОБА_69 , ОСОБА_70 , ОСОБА_71 , ОСОБА_72 , ОСОБА_73 , ОСОБА_74 , ОСОБА_75 , ОСОБА_76 , ОСОБА_77 , ОСОБА_78 ,

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора ОСОБА_79 .

Строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків - до 27 серпня 2024 року.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: