28 листопада 2024 року
Єдиний унікальний № 501/4870/24
Провадження № 1-кс/501/809/24
У Х В А Л А

28 листопада 2024 року слідчий суддя Іллічівського міського суду Одеської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чорноморську Одеського району Одеської області клопотання дізнавача СД ВП № 1 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чорноморської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000270 від 24 листопада 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді надійшло вказане клопотання, в якому дізнавач просить накласти арешт на майно, а саме на балон чорного кольору з написом жовтого кольору «PEPPER KOJET», поміщений в сейф пакет НПУ № PSP 2296841; молоток, поміщений в сейф пакет НПУ № WAR 1550783.

В обґрунтування клопотання дізнавач вказує, що в провадженні СД ВП № 1 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області, перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000270 від 24 листопада 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до ВП 1 ОРУП 2 ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що невстановлена особа за адресою, АДРЕСА_1 спричинила йому тілесні ушкодження.

23 листопада 2024 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено: балон чорного кольору з написом жовтого кольору «PEPPER KOJET», поміщений в сейф пакет НПУ № PSP 2296841; молоток поміщений в сейф пакет НПУ № WAR 1550783. Вищезазначені предмети є знаряддям вчинення кримінального проступку, були використані при його вчиненні.

В ході досудового розслідування, з метою забезпечення збереження речових доказів, проведення додаткових оглядів, відбору зразків, проведення необхідних судових експертиз виникла необхідність накласти арешт на вказане майно.

Дізнавач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений в установленому законом порядку.

Володілець майна невідомий, у судове засідання не викликався.

У відповідності до ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України, у зв`язку з неприбуттям у судовезасідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.

Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Надані матеріали свідчать про те, що СД ВП №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування № 0000270 від 24 листопада 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Відповідно до ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Частиною 2 ст. 171 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно зі ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п. 1 ч. 2 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.

До клопотання додано: витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань; рапорт про прийняття виклику на «102» про подію; протокол огляду місця події, під час якого було виявлено і вилучено майно, на яке дізнавач просить накласти арешт; довідка з лікарні із зазначенням діагнозу потерпілого; пояснення ОСОБА_6 ; протокол огляду предмета; постанова про визнання речових доказів та їх передачу на зберігання.

Слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання містять достатньо підстав вважати, що: було вчинено кримінальне правопорушення; зазначене в клопотанні майно має значення для досудового розслідування; майно на яке необхідно накласти арешт може бути доказом під час судового розгляду та необхідне для проведення експертиз, відбору зразків, пред`явлення для впізнання.

Такого висновку слідчий суддя дійшов у зв`язку з тим, що під час проведення огляду місця події було виявлено та вилучено майно - предмети, які є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, можуть бути використані для відбору зразків, необхідні для пред`явлення для впізнання, для проведення експертних досліджень. Вказане майно перебувало у володінні невідомої особи. У випадку не накладення арешту, воно може бути приховане, пошкоджене, знищене, перетворене або відчужене.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 170, 236, 309, 372 Кримінального процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання дізнавача СД ВП № 1 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чорноморської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000270 від 24 листопада 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було виявлене та вилучене 23 листопада 2024 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на балон чорного кольору з написом жовтого кольору «PEPPER KOJET», поміщений в сейф пакет НПУ № PSP 2296841; молоток, поміщений в сейф пакет НПУ № WAR 1550783,

шляхом заборони його відчуження та користування ним.

Ухвала підлягає виконанню згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення чи з дня отримання копії ухвали, якщо її було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує.

Слідчий суддя