Справа № 953/8325/24
н/п 1-кс/953/6718/24
"10" вересня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
09.09.2024 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно в ході проведення огляду місця події за адресою - АДРЕСА_1 , а саме:
-фрагменти металевих стрижнів без полімерної упаковки в обвугленому вигляді та контрольний фрагмент кабелю зі слідами перерізу кабелю.
Під час досудового розслідування встановлено, що 04.09.2024 до ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 04.09.2024 о 11.55 за адресою: м. Харків, вул. Ак. Павлова, 319, під`їзд 9, була виявлена крадіжка кабелю АТ «Укртелеком».
04.09.2024 року було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено фрагменти металевих стрижнів без полімерної упаковки в обвугленому вигляді. Також з кабелю АТ «Укртелеком», що знаходиться у підвальному приміщенні за вищевказаною адресою, слідчим був отриманий контрольний фрагмент кабелю зі слідами перерізу кабелю (шляхом від`єднання від основного кабелю).
05.09.2024 вищевказані предмети постановою слідчого Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області визнано речовими доказами по дійсному кримінальному провадженню.
Прокурор зазначає, що враховуючи те, що всі вищевказані вилучені предмети, а саме фрагменти металевих стрижнів без полімерної упаковки в обвугленому вигляді та контрольний фрагмент кабелю зі слідами перерізу кабелю, власником яких є Харківська філія АТ «Укртелеком», являються предметом вчинення даного кримінального правопорушення, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України являються речовим доказом по даному кримінальному провадженню, вищевказані предмети визнані речовим доказом по даному кримінальному провадженню відповідною постановою від 05.09.2024, а також у подальшому при проведенні досудового розслідування необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій в тому числі проведення відповідних експертиз (судово-товарознавчих, судово-трасологічних, тощо), та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, тому на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.
Прокурор в судове засідання не з`явилась, в прохальній частині клопотання про накладення арешту на майно просила розгляд клопотання проводити без її участі, клопотання підтримала та просила накласти арешт на вилучене майно.
Представник власника майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна без її участі, проти накладення арешту на майно не заперечувала.
Враховуючи те, що вилучені предмети являються предметами вчинення даного кримінального правопорушення та відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України являються речовими доказами по даному кримінальному провадженню, а також у подальшому при проведенні досудового розслідування необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій, та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, тому на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Також є підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, а вказане в клопотанні майно, мають значення для досудового розслідування та є доказами у кримінальному провадженні. Зазначені у клопотанні предмети відповідають критеріям, передбаченим ч. 2 ст. 167 КПК України, як тимчасово вилучене майно, яке може бути речовими доказами.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане в клопотанні майно, оскільки прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що вказані речі є речовими доказами.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:
-фрагменти металевих стрижнів без полімерної упаковки в обвугленому вигляді та контрольний фрагмент кабелю зі слідами перерізу кабелю.
- до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя - ОСОБА_1