Провадження №1-кс/359/2126/2024
УХВАЛА

4 листопада 2024 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

за участю захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування до свідка заходів забезпечення кримінального провадження у кримінальному провадженні №0001374 від 5 липня 2024 року, розпочатому за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.3662 КК України,

встановив:

Прокурор ОСОБА_3 звернувся з вказаним клопотанням та посилається на те, що в ході досудового розслідування виникла потреба у допиті в якості свідка ОСОБА_5 , яка працює в ПП «Автосервіс» на посаді директора. Проведення цієї слідчої дії було заплановано на 16 годину 00 хвилин 7 жовтня 2024 року. У зв`язку з цим 2 жовтня 2024 року прокурор ОСОБА_3 , використовуючи додаток «WhatsApp», надіслав ОСОБА_5 скан-копію повістки про виклик та здійснив виклик свідка по телефону. 7 жовтня 2024 року ОСОБА_5 не з`явилась до приміщення Бориспільської окружної прокуратури та не повідомила про причини свого неприбуття. Тому прокурор ОСОБА_3 просить накласти на ОСОБА_5 грошове стягнення в розмірі 0,25 прожиткового мінімуму для працездатних осіб та застосувати до неї примусовий привід з метою доставлення до приміщення Бориспільської окружної прокуратури для участі у допиті в якості свідка.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримує клопотання та наполягає на його задоволенні.

Захисник ОСОБА_4 заперечує проти вжиття відносно його підзахисної заходів забезпечення кримінального провадження та посилається на те, що ОСОБА_5 не була у встановленому законом порядку повідомлена про виклик до прокурора. У зв`язку з цим у неї не виник обов`язок з`явитись до приміщення Бориспільської окружної прокуратури та, тим більше, взяти участь у допиті в якості свідка. Підстави для накладення на ОСОБА_5 грошового стягнення та застосування до неї приводу відсутні. Тому захисник ОСОБА_4 просить відмовити у задоволенні клопотання.

Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження та дослідивши подані ними докази, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що 5 липня 2024 року до ЄРДР були внесені відомості про те, що депутат Бориспільської міської ради ОСОБА_6 не вніс до щорічної декларації за 2021 рік відомості про його нерухоме майно та грошові активи. Така бездіяльність попередньо кваліфікована за ч.1 ст.3662 КК України. Кримінальному провадженню присвоєний номер: 0001374. Повноваження на проведення досудового розслідування були покладені на слідчих СВ Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області, а повноваження на здійснення процесуального керівництва на прокурорів Бориспільської окружної прокуратури, зокрема ОСОБА_3 . Ці обставини підтверджуються витягом з ЄРДР від 24 жовтня 2024 року (а.с.4).

Зі змісту роздруківки з вебсайту www.youcontrol.com.ua (а.с.21-22) вбачається, що ОСОБА_6 є співзасновником ПП «Автосервіс». Керівником цього підприємства є ОСОБА_5 . Тому цілком логічно, що у прокурора ОСОБА_3 виникла потреба у проведенні допиту ОСОБА_5 в якості свідка. Посилання захисника ОСОБА_4 на відсутність у прокурора ОСОБА_3 повноважень на проведення вказаної слідчої дії суперечить п.4 ч.2 ст.36 КПК України, згідно з яким, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, прокурор уповноважений особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом.

Процесуальні правовідносини регулюються главою 3 «Суд, сторони та інші учасни-ки кримінального провадження» розділу І «Загальні положення» та главою 11 «Виклики слідчим, прокурором, судовий виклик і привід» розділу ІІ «Заходи забезпечення кримінального провадження» КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Згідно з п.1, п.2 ч.2 ст.65 КПК України свідок зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду, а також давати правдиві показання під час досудового розслідування та судового розгляду.

Відповідно до ч.1 ст.135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Згідно з ч.1 ст.136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

Відповідно до ч.1 ст.139 КПК України якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: від 0,25 до 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку неприбуття на виклик слідчого, прокурора; від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Згідно з ч.2 ст.139 КПК України у випадку, встановленому ч.1 цієї статті, до підозрюваного, обвинуваченого, свідка може бути застосовано привід.

Диспозиція норми права, передбаченої ч.1 ст.135 КПК України, визначає такі способи виклику у кримінальному провадженні:

1. вручення повістки про виклик;

2. надіслання повістки про виклик поштою;

3. надіслання повістки про виклик електронною поштою;

4. надіслання повістки про виклик факсимільним зв`язком;

5. здійснення виклику по телефону;

6. здійснення виклику телеграмою.

Надіслання ОСОБА_5 скан-копії повістки про виклик з використанням додатку «WhatsApp» не є передбаченим законом способом виклику свідка у кримінальному провадженні. Тому слідчий суддя критично оцінює скріншот повістки про виклик (а.с.14) та копію повістки про виклик (а.с.16-17), які були подані прокурором ОСОБА_3 на підтвердження його доводів.

Диспозиція норми права, передбаченої ч.1 ст.136 КПК України, визначає такі способи підтвердження отримання особою повістки про виклик та ознайомлення з її змістом:

1. розпис особи про отримання повістки;

2. розпис особи про отримання повістки на поштовому відділенні;

3. відеозапис вручення особі повістки;

4. будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик;

5. будь-які інші дані, які підтверджують факт ознайомлення особи зі змістом повіст-ки про виклик.

Рапорт прокурора ОСОБА_3 від 21 жовтня 2024 року (а.с.18-19) не є перед-баченим законом способом підтвердження ознайомлення ОСОБА_5 зі змістом повістки про виклик. Зокрема, прокурор ОСОБА_3 не подав слідчому судді аудіо- або відеозапис ознайомлення свідка по телефону зі змістом повістки про виклик, датований 2 жовтня 2024 року. Поданий ним електронний доказ (а.с.20) містить лише звукозапис розмови прокурора ОСОБА_3 з ОСОБА_5 по телефону, що відбулась 7 жовтня 2024 року. Такий аудіозапис також не є передбаченим законом способом підтвердження ознайомлення свідка зі змістом повістки про виклик.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами захисника ОСОБА_4 про те, що його підзахисна не була у встановленому законом порядку повідомлена про виклик до прокурора. Тому у ОСОБА_5 не виник обов`язок з`явитись до приміщення Бориспільської окружної прокуратури та взяти участь у проведенні допиту в якості свідка.

З огляду на це слідчий суддя висновує про відсутність підстав для накладення на ОСОБА_5 грошового стягнення та застосування до неї примусового приводу. Тому у задоволенні клопотання, поданого прокурором ОСОБА_3 , належить відмовити. При цьому, слід звернути особливу увагу на те, що відмова у застосуванні до свідка заходів забезпечення кримінального провадження має на меті виключно запобігання безпідстав-ного втручання держави у конституційні права ОСОБА_5 та жодним чином не спрямована на знецінення авторитету органів прокуратури в суспільстві.

Керуючись ст.372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

У задоволенні клопотання прокурора Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування до свідка заходів забезпечення кримінального провадження відмовити.

Повний текст ухвали слідчого судді складений 8 листопада 2024 року.

Ухвала слідчого судді є остаточною та не підлягає апеляційному оскарженню.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1