СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/6446/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Святошинського УП ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

В С Т А Н О В И В:

19.09.2024 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із вказаною скаргою, у якій просить визнати незаконною бездіяльність посадових осіб Святошинського УП ГУНП у м. Києві, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання його заяви про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язати посадових осіб Святошинського УП ГУНП у м. Києві внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою від 13.09.2024 про вчинення кримінального правопорушення та надати йому витяг з ЄРДР.

В обґрунтування скарги зазначає, що ОСОБА_3 звернувся до Святошинського УП ГУНП у м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення, а саме: про зникнення його батька ОСОБА_4 та він має підозру про причетність до цього дружини батька - ОСОБА_5 , з якою він перебуває у шлюбі. 17.09.2024 він звернувся до Святошинського УП ГУНП у м. Києві з метою дізнатися про результати розгляду його заяви, де йому повідомили, що відомості до ЄРДР не вносилися, оскільки його батька вже знайшли та він перебуває у психіатричній лікарні. Разом з тим, він вважає, що ОСОБА_5 причетна до поміщення його батька у психіатричну лікарню.

У судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав з підстав, наведених у ній та просив її задовольнити.

Уповноважена особа Святошинського УП ГУНП в м. Києві в судове засідання не з`явилася, про час та місце скарги повідомлялася, причини неявки не повідомило.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку наступного висновку.

Слідчим суддею з`ясовано, що 13.09.2024 ОСОБА_3 звернувся до Святошинського УП ГУНП у м. Києві із заявою про кримінальне правопорушення, яку зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал НП України» за № 56613.

Святошинським УП ГУНП у м. Києві розглянуто вищезазначену заяву та надано письмову відповідь, у якій вказано, що місцезнаходження батька ОСОБА_4 встановлено та на даний момент останній перебуває на стаціонарному лікування в КНП «ПСИХІАТРІЯ».

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Ч. 2 ст. 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Беручи до уваги наведене, положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела , попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 та п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Вищенаведене узгоджується з позицією, викладеною у згаданому Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 р., за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_6 від 17.06.2020 р. у справі № 3-180/2018(1644/18), згідно п. 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Також і Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 р. у справі № 761/20985/18, наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Беручи до уваги наведене, слідчий суддя зобов`язаний надавати попередню оцінку (аналіз) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв, а саме: час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину.

В свою чергу, ОСОБА_3 у своїй заяві про вчинення кримінального правопорушення від 13.09.2024 не наведено конкретних фактичних даних, які би свідчили про існування обставин, що підтверджували би реальність конкретної події кримінального правопорушення.

Із наведених у скарзі ОСОБА_3 відомостей слідує, що він не міг встановити місцезнаходження свого батька - ОСОБА_4 , проте в подальшому працівники поліції йому повідомили, що його батько ОСОБА_4 перебуває на стаціонарному лікування в КНП «ПСИХІАТРІЯ», а тому уповноважена особа органу досудового розслідування обґрунтовано відмовила скаржнику у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, про відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 39, 214, 303, 304, 306, 307, 369 - 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Святошинського УП ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей до ЄРДР, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1