УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/10572/24

Провадження № 1-кс/712/4380/24

06 вересня 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , законного представника ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси внесене в кримінальному провадженні № 0002596, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2024 року клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_8 , погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_8 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Клопотання обґрунтовує тим, що у провадженні слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області знаходяться матеріали кримінального провадження № 0002596 від 03.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02 серпня 2024 року, близько 22 години 20 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи поблизу спортивного майданчику на території Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 8 Черкаської міської ради Черкаської області за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті особистих неприязних стосунків, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, реалізовуючи злочинний намір, направлений на спричинення тяжких тілесних ушкоджень, нанесла один удар ножем в нижню частину черевної порожнини ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в результаті чого останній спричинено тілесні ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення черевної порожнини, поранення тонкої кишки, брижі товстої кишки, судин заочеревинного простору, які відповідно до наказу МОЗ від 17.01.1995 № 6 «Правила судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень небезпечних для життя в момент заподіяння.

З урахуванням зібраних у ході досудового розслідування кримінального провадження доказів 06.08.2024 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Причетність ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: заявою ОСОБА_9 про кримінальне правопорушення від 02.08.2024; довідкою з КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» від 03.08.2024; протоколом огляду місця події від 02.08.2024; протоколом огляду відеозаписів з бодікамер патрульних поліцейськихвід05.08.2024; показаннями потерпілої ОСОБА_9 від 04.08.2024; показаннями свідка ОСОБА_10 від 06.08.2024; показаннями свідка ОСОБА_11 від 07.08.2024.

Під час досудового слідства у даному кримінальному провадженні було встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; можливий незаконний вплив на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні.

Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування та/або суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість інкримінованого їй кримінального правопорушення, та те, що в разі доведення її винуватості за ч. 1 ст. 121 КК України може отримати покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, під тягарем відповідальності за скоєний злочин, а також можливості бути засудженою до позбавлення волі на певний строк, відсутністю постійного місця мешкання та тісних соціальних зв`язків, може залишити місце свого проживання, таким чином переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Ризик незаконного впливу на потерпілу в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрювана ОСОБА_5 , знайома з потерпілою, знає, де мешкає остання та проживала протягом тривалого часу за місцем мешкання потерпілої, що може дати ОСОБА_5 можливість здійснювати незаконний вплив на потерпілу, зокрема, шляхом умовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останньою раніше наданих показань на її користь чи відмови від надання показань з метою уникнення нею кримінальної відповідальності.

Крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України слід оцінити в сукупності всі обставини, а саме передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України а саме те, що докази вчинення злочину ОСОБА_5 є вагомими, злочин, який вона вчинила, є тяжким, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, остання не заміжня, на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей не має, не має стійких соціальних зв`язків та постійного джерела прибутку.

Таким чином, в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконному впливу на потерпілу у цьому ж кримінальному провадженні.

Органом досудового розслідування встановлено неможливість застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, які б запобігли зазначеним в клопотанні ризикам та належної процесуальної поведінки підозрюваною, таких як: 1) особисте зобов`язання оскільки він є найбільш м`яким запобіжним заходом та не передбачає будь-яких обмежень, у зв`язку з чим взагалі не забезпечить запобіганню вказаних у клопотанні ризиків; 2) особиста порука оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків, а також те, що клопотань від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною ОСОБА_5 , покладених на неї обов`язків, не надходило; 3) застава оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків, до того ж ОСОБА_5 не має джерела прибутку, місця роботи та вчинила тяжкий злочин.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, а також те, що вона може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливали на потерпілу, а також зважаючи на те, що досудовим розслідуванням не встановлено даних, за допомогою яких би обґрунтовувалася можливість запобігання зазначеним у клопотанні ризикам будь-яким іншим із передбачених у КПК України більш м`яких запобіжних заходів, тому існує достатньо реальних підстав для застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

В судовому засіданні слідча та прокурор клопотання підтримали та просили суд його задоволити.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні просив застосувати домашній арешт з обмеженням

Підозрювана в судовому засіданні підтримала захисника.

Законний представник підтримав думку прокурора.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що дане клопотання підлягає до часткового задоволення.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є домашній арешт.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини щодо особи підозрюваного.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується: заявою ОСОБА_9 про кримінальне правопорушення від 02.08.2024; довідкою з КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» від 03.08.2024; протоколом огляду місця події від 02.08.2024; протоколом огляду відеозаписів з бодікамер патрульних поліцейських від 05.08.2024; показаннями потерпілої ОСОБА_9 від 04.08.2024; показаннями свідка ОСОБА_10 від 06.08.2024; показаннями свідка ОСОБА_11 від 07.08.2024.

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Суд вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо існування ризиків, а саме переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, потерпілу, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, не має постійного доходу.

Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч.1ст.177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу.

Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Згідно з правовою позицією в справі ЄСПЛ «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і цілодобовий домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 § 1(с) Конвенції.

Судом враховується ступінь стійкості соціальних зв`язків підозрюваної, яка не має постійного доходу, не має на утриманні неповнолітніх дітей.

З урахуванням вищевикладених обставин, беручи до уваги обставини події та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , враховуючи зміст ризиків, на запобігання якого необхідне застосування запобіжного заходу та особу підозрюваної, вважаю за необхідне застосування до підозрюваної запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покладанням на неїобов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

При цьому суд враховує, що поведінка підозрюваної під час вчинення інкримінованого їй дій в контексті обставин життєдіяльності свідчить про неспроможність до об`єктивного повноцінного самоконтролю та недостатність застосування до підозрюваного менш суворих заходів, оскільки такі запобіжні заходи на теперішній час не забезпечать достатніх гарантій належної процесуальної поведінки останньої.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183-184, 193 194, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з обмеженням залишати житло у нічний час доби за адресою проживання: АДРЕСА_2 на 60 діб по 04 жовтня 2024 року.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;

- не відлучатися з м.Черкаси та місця проживання за адресою АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання;

- утриматись від спілкування з потерпілим, свідками у кримінальному провадженні.

В період введення воєнного стану на території України, дозволити підозрюваній ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги», відлучатися з місця проживання з метою перебування в укритті.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваній після її оголошення та направити начальнику ГУНП в Черкаській області для організації її виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Дата проголошення повного тексту ухвали 10 вересня 2024 року.