№ 1-кс/756/2244/24
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань №6 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Суми, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 (хостел), раніше не судимого,

у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0003150 від 05.10.2024,

УСТАНОВИВ:

07 жовтня 2024 року вказане клопотання надійшло до Оболонського районного суду міста Києва і на підставі протоколу розподілу справи між суддями у неавтоматичному режимі було передано на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

1.Зміст поданого клопотання

У поданому клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 22:00 год. по 06:00 год. наступного дня, за виключенням отримання медичної допомоги, а також за виключенням періоду часу прямування та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги, строком 05.12.2024 включно.

В обґрунтування зазначеного клопотання вказано, що слідчими СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003150 від 05.10.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.4 ст. 185 КК України.

05 жовтня 2024 року о 18 годині 36 хвилин затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.4 ст. 185 КК України.

Відповідно до Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» від 24.02.2022 №2201-IX, затвердженого Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який в подальшому був продовжений і триває по теперішній час.

Під час досудового розслідування встановлено, що 05.10.2024 року, близько 17 год. 42 хв., ОСОБА_4 зайшов до приміщення магазину « Делта Спорт », що розташований за адресою: м. Київ, просп. С.Бандери, 210-Б, та в цей час, в умовах дії воєнного стану, у нього виник умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, що належить ТОВ «АРНО СПОРТ» ().

Реалізуючи свій умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, в умовах дії воєнного стану, того ж дня у період часу з 17:42 по 17:46 годину, перебуваючи в приміщенні магазину «Делта Спорт», що розташований за адресою: м. Київ, просп. С.Бандери, 20-Б, ОСОБА_4 , діючи таємно, умисно, з корисливих мотивів, підійшов до торгової полиці, звідки взяв куртку ТМ «Nika» артикул FB7368-010, 1 шт., вартістю 9 499, 17 гривень (без урахування ПДВ) та пішов до примірочної.

Перебуваючи у примірочній останній зірвав бірки з куртки ТМ «Nika» артикул FB7368-010, 1 шт., вартістю 9 499, 17 гривень (без урахування ПДВ), після чого одягнув її на себе поверх одягу в якому був.

Виконавши усі дії, які ОСОБА_4 вважав за необхідне для таємного викрадення чужого майна (крадіжка), в умовах дії воєнного стану, останній, не розрахувавшись за вищезазначений товар, вийшов за межі ліній кас магазину «Делта Спорт» та направився до виходу, однак свій умисел до кінця не довів з причин, що не залежали від його волі, оскільки був зупинений співробітником магазину.

Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у разі доведення його до кінця, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , міг спричинити ТОВ «АРНО СПОРТ» (), майнову шкоду на загальну суму 9 499, 17 гривень (без урахування ПДВ).

Слідчий зазначає, що 06.10.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0003150 від 05.10.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий вважає, що пред`явлена ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозра підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами та відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 05.10.2024; протоколом огляду місця події від 05.10.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.10.2024; постановою про визнання речовими доказами та приєднання до матеріалів кримінального провадження від 06.10.2024; протоколом допиту представника потерпілого від 05.10.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.10.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 05.10.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.10.2024; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 05.10.2024; протокол огляду речей і документів від 06.10.2024; протоколом допиту підозрюваного від 06.10.2024.

Як зазначає слідчий, підстави застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії спрямовані на перешкоджання кримінальному провадженню, зокрема переховування від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий вказує, що з огляду на вчинене кримінальне правопорушення, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту на час досудового розслідування, тобто до 05.12.2024.

З огляду на вказане, враховуючи майновий стан ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який офіційно не працевлаштований, не одружений, для належного виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, слідчий просить застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною у період часу з 22:00 год. по 06:00 год. наступного дня, за виключенням отримання медичної допомоги, а також за виключенням періоду часу прямування та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Для забезпечення інтересів ефективного досудового розслідування, на переконання слідчого, на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідно покласти обовязки, передбачені п.п.1-3 ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

2.Узагальнені позиції сторін у судовому засіданні.

Прокурор, ОСОБА_3 , підтримав викладені у клопотанні доводи, просив його задовольнити, навівши додаткові аргументи щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , інкримінованого йому злочину. Також прокурор стверджував, що під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту у нічний час доби.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечував проти проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту.

Підозрюваний, ОСОБА_4 , не заперечував проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту. Також не заперечував причетність до кримінального правопорушення.

3.Мотиви та оцінка слідчого судді

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч. 1 ст. 178 КПК України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Крім того, частиною п`ятою зазначеної статті передбачено, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, вказаних вище, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення прокурора, заперечення підозрюваного та захисника, слідчий суддя приходить до таких висновків.

3.1. Щодо набуття статусу підозрюваного

Запобіжний захід на стадії досудового розслідування може застосовуватися тільки до особи, яка має статус підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, повідомлено про підозру та особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

Як встановлено слідчим суддею, 06 жоввтня 2024 року письмове повідомлення про підозру було вручене особисто ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що в матеріалах, долучених до клопотання, міститься письмова розписка останнього про його отримання.

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

3.2. Щодо наявності обґрунтованої підозри

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 міг вчинити саме інкримінований йому злочин. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, в межах цього кримінального провадження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, а саме закінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану, але кримінальне правопорушення не було доведено до кінця з причин, які не залежать від його волі.

Зі змісту клопотання та доданих до нього матеріалів, встановлено, що досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні здійснюється за фактом того у період дії воєнного стану встановлено, що 05.10.2024 року, близько 17 год. 42 хв., ОСОБА_4 зайшовши до приміщення магазину « Делта Спорт », що розташований за адресою: м. Київ, просп. С.Бандери, 210-Б, та діяв таємно, умисно, з корисливих мотивів, підійшов до торгової полиці, звідки взяв куртку ТМ «Nika» артикул FB7368-010, 1 шт., вартістю 9 499, 17 гривень (без урахування ПДВ) та пішов до примірочної.

Перебуваючи у примірочній зірвав бірки з куртки ТМ «Nika» артикул FB7368-010, 1 шт., вартістю 9 499, 17 гривень (без урахування ПДВ), після чого одягнув її на себе поверх одягу в якому був. Вподальшому, підозрюваний не розрахувавшись за вищезазначений товар, вийшов за межі ліній кас магазину «Делта Спорт» та направився до виходу, однак не довівши свій умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки був зупинений співробітником магазину.

Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у разі доведення його до кінця, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , міг спричинити ТОВ «АРНО СПОРТ» (), майнову шкоду на загальну суму 9 499, 17 гривень (без урахування ПДВ).

При цьому, відповідні обставини вчинення розслідуваного злочину, які враховані при оцінці обґрунтованості повідомленої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозри, встановлені слідчим суддею на підставі таких досліджених в ході судового засідання копій документів:

-витяга з ЄРДР від 05.10.2024;

-протокола прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 05.10.2024;

-протокола затримання особи, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення від 05.10.2024;

-протокола допиту представника потерпілого ОСОБА_8 від 05.10.2024;

-протокола допиту свідка ОСОБА_9 від 05.10.2024;

-протокола пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.10.2024;

-протокола допиту свідка ОСОБА_10 від 05.10.2024;

-протокола пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.10.2024;

-протокола огляду предмету від 06.10.2024;

- інших матеріалів провадження у їх сукупності.

Оцінивши вказані докази в їх сукупності з доводами клопотання та учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України за викладених у клопотанні обставин.

Також, слідча суддя встановила відповідно до ст. 178 КПК України, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є раніше не судимим, на утриманні неповнолітніх чи малолітніх дітей не маючого, офіційно не працевлаштований.

3.3.Щодо наявності ризиків

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

Сторона обвинувачення вказує на ризики того, що підозрюваний ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

3.3.1. Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду

Слідча суддя вважає, що ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду є реальним, враховуючи тяжкість і характер злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суворість можливого покарання і пов`язані із цим негативні наслідки.

На думку слідчого судді, співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у невизначеному майбутньому із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі за тяжкий злочин у найближчій перспективі робить цей ризик актуальним.

Також, слідча суддя враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке, відповідно до ст.12 КК України відноситься до тяжкого злочину та за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше десяти років. Так, санкція ч.4 ст. 185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, а отже є тяжким злочином.

3.3.2. Щодо ризику незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

На думку слідчого судді, підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомо про місце проживання осіб, які давали свідчення у кримінальному провадженні, шляхом вмовляння, погрози або підкупу, може схиляти свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні.

Вказані обставини формують у слідчого судді переконання щодо наявності ризику впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні.

3.3.3. Щодо наявності ризику вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявність вказаного ризику прокурор обґрунтовує тим, що підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не має офіційного джерела доходу, належних засобів для існування.

Вказані обставини дають підстави вважати слідчому судді про наявність вказаного ризику.

3.3.4. Щодо інших ризиків

Слідчий суддя не вважає наявними інші ризики, зокрема, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

3.5. Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні

Враховуючи вищевикладене та аналізуючи зібрані в сукупності докази, слідчий суддя вважає доведеним наявність підстав для застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту з забороною залишати житло у період часу із 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин, так як існують ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 статті 177 КПК України, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При оцінці пропорційності застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту для запобігання встановленим ризикам та з метою забезпечення дієвості кримінального провадження, слідчий суддя доходить висновку, що досліджені під час судового засідання матеріали та індивідуальні особливості кримінального провадження, беручи до уваги відомості про особу підозрюваного, свідчать, що менш суворий запобіжний захід, ніж домашній арешт може негативно вплинути на здійснення досудового розслідування, зокрема шляхом неналежного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

На переконання слідчого судді, домашній арешт є достатньо суворим запобіжним заходом, який повною мірою може запобігти наявним ризикам можливого перешкоджання кримінальному провадженню без надмірного обмеження прав підозрюваного.

3.6. Щодо визначення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які необхідно покласти на підозрювану

Крім того, в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України, при визначенні запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у зв`язку із встановленням ризиків перешкоджання кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного такі обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Такі обов`язки здатні запобігти реалізації встановлених вище слідчим суддею ризиків.

Строк дії таких обов`язків слід визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 05 грудня 2024 року включно.

Враховуючи викладені вище обставин, слідчий суддя доходить висновку, що подане клопотання підлягає задоволенню.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

На підставі викладеного, керуючись статтями 131-132, 176-179, 181, 184, 193-196, 198, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у межахкримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 00033150 від 05.10.2024, - задовольнити.

2.Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною у період часу з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин наступного дня, залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, в межах строку досудового розслідування, тобто до 05.12.2024 року включно.

3.Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не залишати місце свого постійного проживання - АДРЕСА_1 , в період часу з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин наступного дня, за виключенням отримання медичної допомоги, а також за виключенням періоду часу прямування та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги;

3) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває.

4.Термін дії обов`язків, покладених на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити два місяці, тобто до 05 грудня 2024року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали суду проголошено 11 жовтня 2024 року.

Слідча суддя ОСОБА_1