Провадження № 1-кс/686/8868/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, в якій просить зобов`язати прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_4 прийняти рішення, передбачене ст. 214 КПК України та надати письмове повідомлення, оформлене відповідно до приписів ст. 110 КПК України.

Скаргу обґрунтовує тим, що 18.10.2024 ОСОБА_3 звернувся до прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_4 із усною заявою про можливе вчинення кримінального правопорушення начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак, прокурор Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_4 не виконав вимоги, передбачені ч.1 ст. 214 КПК України, оскільки лише прийняв усну заяву, не реєструючи її. Проте мав вчинити інші процесуальні дії, а саме оформити усну заяву про вчинення кримінального правопорушення, про що скласти відповідний протокол, зареєструвати такий протокол; надати ОСОБА_3 відповідний талон про реєстрацію; прийняти відповідне рішення протягом 24 годин та повідомити заявника про прийняте рішення.

Скаржник в судове засідання не з`явився. Подав заяву, у якій просив судовий розгляд справи провести у його відсутності.

Уповноважена особа Окружної прокуратури міста Хмельницького, будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явилася, однак відповідно до ст. 306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Відповідно до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом. Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що у задоволенні скарги слід відмовити з таких підстав.

Із змісту скарги та долучених до неї матеріалів слідує, що 18.10.2024 ОСОБА_3 звернувся із усною заявою про можливе вчинення кримінального правопорушення начальником районного ТЦК та СП до Окружної прокуратури міста Хмельницького, яке полягало, на думку скаржника, у тому, що останній перевищив свої повноваження, створюючи і затверджуючи алгоритм роботи комісії по розгляду заяв громадян по наданню відстрочки від призову під час мобілізації (наказ від 24.02.2023), оскільки в цей час діяла процедура розгляду заяв, яка була затверджена вищестоящим органом.

Листом за підписом заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_5 , 18.10.2024 заява ОСОБА_3 була направлена за підслідністю до ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницькому, для розгляду та прийняття рішення відповідно до вимог, передбачених ст. 214 КПК України, про що було письмово повідомлено скаржника.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела (п.4 ч.5 ст.214 КПК України).

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Відповідно до вимог Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої Наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377, заяви і повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення та інші події реєструються цілодобово в чергових частинах органів поліції уповноваженими працівниками відразу після їх надходження, вносяться до журналу ЄО та інтегрованої інформаційно-пошукової системи з усіма відомостями з журналу ЄО (пункт 1 Розділу ІІІ Інструкції).

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Обґрунтовуючи наявність ознак складу кримінального правопорушення у діях начальника районного НОМЕР_1 , скаржник вбачає злочинний характер його дій у виданні останнім наказу, який регламентував порядок роботи комісії по наданню відстрочки від призову під час мобілізації, оскільки вищестоящим органом була затверджена інша процедура розгляду таких заяв, а відтак виданий начальником районного НОМЕР_1 наказ є нікчемним.

Отже, викладені скаржником обставини, з якими він пов`язує наявність кримінально караного діяння, полягають у незгоді із прийняттям начальником районного ТЦК та СП локального нормативно-правового акту, способом захисту яких є звернення до суду з відповідним позовом, а не із заявою про вчинення злочину в порядку, встановленому кримінальним процесуальним законом.

Заява ОСОБА_3 не містять конкретних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення безпосередньо вищевказаною особою. У тексті заяви не зазначено відомостей, які б вказували на їх злочинний характер, а тому неможливо зробити висновок про те, що у цій заяві містилось повідомлення про вчинення злочину.

З урахуванням викладених вище законодавчих норм щодо підстав для внесення відомостей до ЄРДР, заява ОСОБА_3 за своїм змістом вимогам закону не відповідає, не є повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення, ґрунтується на власному тлумаченні скаржником норм права, зокрема ст.214 КПК України, у зв`язку з чим не породжує передбачені нею обов`язки уповноваженої особи органу досудового розслідування щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Керуючись ст.ст.214,303,306,307 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя