У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 вересня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , заявниці ОСОБА_3 , її представника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції, скаргу адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції Закарпатської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокатом ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , в порядку ч.1 ст. 303 КПК України, 22.08.2024 року подано до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області скаргу, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дана скарга обгрунтована тим, що 16.08.2024 року ОСОБА_3 звернулась до ГУНП Закарпатської області із заявою про вчинення кримінального правопорушення передбаченого статтею 376-1 Кримінального Кодексу України. Відповідно до талону-повідомлення єдиного обліку № 2190 про прийняття та реєстрацію заяви, заява Скаржника була зареєстрована 16.08.2024. Відповідно, вже 17.08.2024 згідно ст. 214 КПК України, відомості із Заяви Скаржника мали б бути внесені до ЄРДР.

Стверджує, що таким чином, всупереч положенням ст. 214 КПК України, даних про те, що зазначена заява ОСОБА_3 внесена до ЄРДР, немає.

Вважає, що така бездіяльність посадових осіб ГУНП в Закарпатській області суперечить вимогам ст. 214 КПК України та призвела до того, що по заяві ОСОБА_3 так і не почато досудове розслідування, чим порушені її процесуальні права як заявника, передбачені КПК України.

У судовому засіданні заявниця та її представник скаргу підтримали та просили таку задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про розягляд скарги.

Слідча суддя, заслухавши пояснення заявника та її предсатвника, дослідивши матеріали скарги, дійшла висновку, що скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені зокрема такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна.

В судовому засіданні встановлено, що 16.08.2024 року ОСОБА_3 звернулась до ГУНП Закарпатської області із заявою-повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 376-1 КК України, за фактом вчинення злочину працівником суду ОСОБА_5 та адвокатом ОСОБА_6 .

Так, встановлено, що Наказом керівника Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області про застосування дисциплінарного стягнення стосовно ОСОБА_5 №238/02-09 від 24.07.2024 року, до ОСОБА_7 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани.

Відповідно до вимог ч. 1,4 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно з ч.5 ст.214 КПК України до ЄРДР вносяться, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Частиною 1 пункту 4 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора №298від 30 червня 2020 року встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Отже закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище.

Викладене дає підстави вважати, що внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно бездіяльність, передбачена п.1. ч.1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), суб`єктивна та об`єктивна сторони кримінального правопорушення.

У своїй заяві про кримінальне правопорушення ОСОБА_3 , зазначає, що в діях ОСОБА_5 та адвоката ОСОБА_6 наявні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 376-1 КК України.

Статтею 376-1 КК України передбачена відповідальність за умисне внесення неправдивих відомостей чи несвоєчасне внесення відомостей до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, іншої автоматизованої системи, що функціонує в суді, Вищій раді правосуддя, Вищій кваліфікаційній комісії суддів, Державній судовій адміністрації України, їх органах, несанкціоновані дії з інформацією, що міститься в таких системах, чи інше втручання в роботу таких систем, вчинене службовою особою, яка має право доступу до цієї системи, або іншою особою шляхом несанкціонованого доступу до таких систем.

Таким чином, заява - повідомлення ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області за своїм змістом і суттю, на переконання слідчого судді, не є повідомленням про злочин, оскільки не містить конкретних і достатніх даних про можливе вчинення особами саме кримінального правопорушення, передбаченого певною статтею Кримінального кодексу України, тобто сукупності обов`язкових ознак конкретного злочину, які дозволяють відмежовувати таке діяння від інших правопорушень, що не становлять суспільної небезпеки.

Отже, викладені в повідомленні відомості не свідчать про кримінальну протиправність діянь та їх караність за кримінальним законом, у зв`язку з чим вони не підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Окрім того, слідчим суддею також встановлено, що в ході розгляду скарги ОСОБА_3 від 10.07.2024 року на дії головного спеціаліста сектору ведення цивільних та адміністрамтивних справ відділу документального забезпечення (канцелярції) ОСОБА_5 , було відкрито дисциплінарне провадження, утворено дисциплінарну комісію та наказом керівника апарату суду застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани щодо ОСОБА_5 .

Відповідно до ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Відповідно до усталеної прецедентної практики ЄСПЛ поняття «те саме правопорушення» - елемент idem принципу non bis in idem, у ст. 4 Протоколу N 7 до Конвенції, належить розуміти як заборону кримінального переслідування або судового розгляду у справі щодо другого «правопорушення», якщо вони витікають з ідентичних, або, по суті, одних і тих самих фактів.

З матеріалів скарги вбачається, що заявник ОСОБА_3 просить внести відомості до ЄРДР по тому самому факту, по якому щодо ОСОБА_5 вже було застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани. Тобто суть правопорушення повністю дублює суть заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 16.08.2024 року, відтак не може бути внесено до ЄРДР оскільки подвійне переслідування та покарання за «одне і те ж правопорушення» або за «одне і те ж діяння» є неприпустимим.

Окрім цього, в заяві про кримінальне правопорушення висловлене загальне припущення про ймовірне вчинення протиправних дій адвокатом ОСОБА_6 , яке скаржник робить, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності дій адвоката під час здійснення ним адвокатської діяльності.

Також слідчий суддя наголошує, що, згідно зіст.131-2Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Згідно ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги клієнту.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність в Україні здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів. Статтями 20, 21 вказаного закону передбачено професійні права та обов`язки адвоката. Такий, не позбавлений права звернення на лінію 102.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що самих лише припущень заявника недостатньо для висновку про наявність кримінального правопорушення, тим більше, такі припущення не можуть бути підставою для початку досудового розслідування відносно адвоката при здійсненні ним адвокатської діяльності.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що дана скарга, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, є необґрунтованою та такою, що не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.303, 304, 307 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції Закарпатської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 16.08.2024 р., відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено в 16 год. 50 хв. 03.09.2024 року.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1