печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора другого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна

В С Т А Н О В И В :

13.06.2024 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора другого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № № 0000551.

Слідчий або прокурор у судове засідання не з`явились, прокурор направив заяву про розгляд клопотання без його участі та задоволення клопотання.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив наступне, слідчими Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 10.05.2022 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000551, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, здійснюється групою прокурорів Офісу Генерального прокурора.

Під час досудового розслідування встановлено, що невстановлені службові особи Львівської митниці Державної митної служби України у період часу з 24.02.2022 по сьогоднішній день, зловживаючи своїм службовим становищем, з метою одержання неправомірної вигоди, використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, діючи в інтересах ТОВ «Термінал» () та ТОВ «КРОКУ С» (), які мають на меті уникнути від сплати обов`язкових митних платежів, здійснюють митне оформлення (розмитнення) вантажів за товаросупровідними документами, які містили завідомо неправдиві дані стосовно вартості, номенклатури, походження товарів, коду товару згідно УКТ ЗЕД, що в свою чергу призвело до настання тяжких наслідків у вигляді ненадходження до державного бюджету України коштів на суму, яка у 250 і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Так, встановлено, що службові особи ТзОВ «Термінал» (код 32547138) та ТзОВ «КРОКУ С» () організували злочинну схему ввезення на митну територію України з Республіки Польща продуктів підакцизної групи товарів, зокрема: спиртовмісних речовин з вмістом метанолу та метилтретбутилового ефіру (які використовуються для збільшення об`ємів та підвищення якості паливно-мастильних матеріалів) під виглядом продуктів хімпромисловості - розчинників та очисників різних марок.

Вказані спиртовмісні продукти ввозяться через міжнародні пункти пропуску для автомобільного сполучення «Ягодин», «Краківець» та «Рава-Руська».

Після ввезення на митну територію України та митного оформлення, вантажі автомобільним транспортом доставляються до виробничих потужностей підприємства (нафтобази) ТзОВ «Термінал» () та ТзОВ «КРОКУ С» () за адресою: Київська область, м. Миронівка, вул. Паризької Комуни, 2, де здійснюється їх подальше змішування та збільшення об`єму готової продукції, а також підвищення октанового числа ПММ з подальшою прихованою реалізацією у т.ч. за готівку наступним юридичним особам: ТОВ «Торговий дім «Поліхім» (), ТОВ «Інтерс сіті» (), ТОВ «Флеш +» (), ТОВ «РСУ-9» (), ТОВ «ТК Платінум -Трейд» ((), ТОВ «Всеукраїнська енергетична корпорація» () та інші.

Таким чином, підприємства здійснюють збільшення об`єму готової продукції та підвищення октанового числа ПММ, ухиляються від сплати обов`язкових митних платежів та акцизних податків.

Засновником та кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «Термінал» () та ТОВ «Кроку с» () є ОСОБА_4 . Крім цього, ОСОБА_4 був директором ТОВ «Кроку с».

03.01.2024, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05.12.2023, справа № 757/55594/23-к, проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено ноутбук Apple Macbook чорного кольору, мобільний телефон марки Iphone Apple (IMEI НОМЕР_1 ), жорсткий диск (s/n НОМЕР_2 ), документи щодо господарської діяльності на 14 арк.

04.01.2024 слідчим винесено постанову про визнання речовими доказами речей та документів, вилучених під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 .

15.04.2024 у кримінальному провадженні призначено комп`ютерно-технічну експертизу, яка триває по теперішній час, з метою дослідження інформації, що зберігається (чи була видалена) в ноутбуці Apple Macbook чорного кольору, мобільному телефоні марки Iphone Apple (IMEI НОМЕР_1 ), жорсткому диску (s/n 131ОВЦЙ814102).

11.06.2024 отримано ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.05.2024, якою повернуто прокурору клопотання для усунення недоліків.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У даному випадку, застосування арешту майна полягає у забороні для осіб, у володінні яких воно знаходиться, віджувати, користуватись та видозмінювати майно.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, підставою - збереження речового доказу.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, що арешт може бути накладено у встановленому Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, зокрема, кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи викладене, у зв`язку з метою забезпечення збереження вказаного майна як речових доказів, або ненастання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.

На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на речі та документи, вилучені 03.01.2024 в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , з забороною відчужувати, розпоряджатись та користуватись таким майном, а саме: ноутбук Apple Macbook чорного кольору, мобільний телефон марки Iphone Apple (IMEI НОМЕР_1 ), жорсткий диск (s/n НОМЕР_2 ), документи щодо господарської діяльності на 14 арк.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1