Справа № 487/7748/24
Провадження № 1-кс/487/4803/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2024 року Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001542 від 04.09.2024 року до підозрюваної ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1 КК України

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 , за погодженням з прокуроромКаховської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді з клопотанням, у якому просила обрати відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у добровільному обранні громадянина України до незаконних органів влади, створених на тимчасово окупованій території тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У клопотанні слідчий зазначив, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, злочин, який відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким, вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 і 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та свідчать про те, що вона, переховуючись від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжувати вчинення злочину, у якому підозрюється, а також іншим чином перешкоджати розслідуванню даного злочину. З урахуванням неможливості запобігання вищенаведеним ризикам у інший спосіб, ніж обрання стосовно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу стосовно підозрюваної не вбачається.

В судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання та просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що підозрювана належним чином не повідомлена про розгляд клопотання.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001542 від 04.09.2024 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Балта Одеської області, українки, громадянки України, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у добровільному обранні громадянина України до незаконних органів влади, створених на тимчасово окупованій території, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, громадянка України ОСОБА_6 , не пізніше 10.09.2023, більш точної дати досудовим розслідуванням не встановлено, у порушення порядку, встановленого Конституцією України та Законами України, перебуваючи на тимчасово окупованій частині Каховського району Херсонської області, добровільно подала свою кандидатуру та набула статусу кандидата в депутати від всеросійської політичної партії «єдина росія» для подальшої участі у виборах депутатів до представницького органу влади держави-агресора рф - «ради депутатів Каховського муніципального округу І скликання».

Відповідно до рішення «Каховської територіальної виборчої комісії» від 10 вересня 2023 року №12/57 «Про результати виборів депутатів ради депутатів Каховського муніципального округу І скликання» ОСОБА_6 обрана депутатом «ради депутатів Каховського муніципального округу І скликання» за списком політичної партії «єдина росія».

У подальшому, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи на тимчасово окупованій території м. Каховка Херсонської області, прийняла участь у проведенні сесії незаконного органу влади держави-агресора рф - «ради депутатів Каховського муніципального округу» як депутат від політичної партії російської федерації «єдина росія», де була обрана членом постійної комісії по земельним питанням та сільському господарству «ради депутатів Каховського муніципального округу».

Рішенням «ради депутатів Каховського муніципального округу» від 14.06.2024 № 72 повноваження ОСОБА_6 як депутата «ради депутатів Каховського муніципального округу» достроково припинені.

Отже, громадянка України ОСОБА_6 добровільно була обрана депутатом до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території Каховського району Херсонської області, а саме «ради депутатів Каховського муніципального округу І скликання» за списком всеросійської політичної партії «єдина росія», обов`язки якого виконувала з 10.09.2023 по 14.06.2024.

Таким чином, громадянка України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у колабораційній діяльності, а саме добровільному обранні до незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території.

27 серпня 2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, обґрунтовується зібраними у провадженні доказами, а саме:протоколами огляду інтернет сайту «Избирательная комисия Херсонской области»; протоколом оглядом телеграм-каналу « ІНФОРМАЦІЯ_3 »; висновком портретної експертизи № СЕ-19/112-24/8231-ФП від 08.08.2024; протоколами огляду інтернет сайту «Администрация Херсонской области»; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що докази надані стороною обвинувачення доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення такого ступеню тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

27.08.2024 в газеті «Урядовий кур`єр», яка являється засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, опубліковано повідомлення ОСОБА_6 про підозру за ч. 5 ст. 111-1 КК України та оголошення із повістками про виклик до прокурора на 31.08.2024, 01.09.2024, 02.09.2024 до Каховської окружної прокуратури, за фактичним місцем розташування органу досудового розслідування (в межах територіальної юрисдикції), а саме за адресою: АДРЕСА_2 , для вручення їй письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, допиту як підозрюваної, а також проведення інших слідчих та процесуальних дій. Крім того, повідомлення про підозру та вказані повістки розміщені на веб-сайті Офісу Генерального прокурора у рубриці «Повістки про виклик та відомості про здійснення спеціального досудового розслідування».

Разом з тим на вказані дати та час підозрювана ОСОБА_6 до прокурора не прибула, будь-які документи, які підтверджують поважність причин не прибуття не надала.

Згідно ст. 135 КПК України повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з ч.ч.1, 2, 4-7 ст. 135 КПК України публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Особа, вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

В ході досудового розслідування отримано інформацію, що ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території України - у АДРЕСА_3 з метою ухилення від кримінальної відповідальності, що також підтверджується інформацією отриманої від оперативного підрозділу СБУ в Херсонській області, якому доручено розшук підозрюваного та інформацією УІАП ГУНП в Херсонській області про відсутність даних про перетин вказаної особи державного кордону.

Факт перебування ОСОБА_6 на тимчасово окупованій території також підтверджується переглядами відео-публікацій останньої на тимчасового окупованій території м. Каховка.

Згідно наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 309 від 22.12.2022 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» вся територія м. Каховка, Херсонської області є тимчасово окупованою російською федерацією територією.

У зв`язку із чим, 03.09.2024 ОСОБА_6 оголошена у розшук, у тому числі міжнародний.

У зв`язку із не встановленням фактичного місця перебування ОСОБА_6 та наявності достатніх підстав вважати, що остання може перебувати на тимчасово окупованій території України, що позбавило орган досудового розслідування можливості вручити останній письмове повідомлення про підозру від 27.08.2024 у день його складання, таке повідомлення, відповідно до вимог ст. 111, ч. 8 ст. 135, ст. 278 КПК України опубліковано в засобах масової інформації у відповідному розділі газети «Урядовий кур`єр» та на веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Таким чином, зібраними в ході досудового розслідування доказами доведено, що ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території України.

Підозрювана ОСОБА_6 переховується від органів досудового розслідування, прокуратури та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, перебуває на тимчасово окупованій території України та оголошена у розшук, у даному кримінальному провадженні обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад десять років або довічного позбавлення волі.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_6 відповідно до ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошена у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є тримання під вартою.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Водночас, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Аналізуючи матеріали кримінального провадження суд приходить до висновку щодо наявності наступних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення і передбачене покарання за його вчинення ОСОБА_6 може ухилятись від явки до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та переховуватись від органів досудового розслідування та суду, чим буде перешкоджати встановленню істини по справі.

Крім того, встановлено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України а саме: підозрювана може з метою приховання своєї злочинної діяльності вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя приходить до переконання про доведення прокурором існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 10 років, тому може переховуючись від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

При вирішенні заявленого клопотання, слідчий суддя також враховує дані про особу ОСОБА_6 , тяжкість кримінального правопорушення, у вчинені якого вона обґрунтовано підозрюється.

Також слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює ЄСПЛ, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним у п.35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції».

Підозрювана ОСОБА_6 переховується від органів досудового розслідування, прокуратури та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, перебуває на тимчасово окупованій території України, оголошена у розшук, у даному кримінальному провадженні обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.

Враховуючи вище зазначені обставини, слідчий суддя вважає, що саме такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

Відповідно до абзацу 8 ч. 4 ст. 183 Під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України. Враховуючи те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 5 ст. 111-1 КК України, відсутні підстави для визначення розміру застави. Керуючись ст.ст. 176-178, 182-183, 193, 194, 196, 309,395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Балта Одеської області, українки, громадянки України, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_6 не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження, доставити до слідчого судді, суду для розгляду за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1