печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2024 року м. Київ

суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 та секретарів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від участі у розгляді скарги,

УСТАНОВИВ:

У провадження судді ОСОБА_1 надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 та секретарів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від участі у розгляді судової справи № 757/41692/24-к за скаргою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ПП Ратмир-Соло», ПП «Раном», ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Київської міської прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Заява про відвід мотивована тим, що слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , з участю секретарів, у справі № 757/21820/24-к, розглядаючи його скаргу на бездіяльність на бездіяльність уповноважених осіб Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, вдався, на думку заявника, до суб`єктивної оцінки викладених у заяві фактів та за винагороду від ПАТ «МТБ Банку» виніс текст непрофесійно-упередженої ухвали.

Відвід заявлений на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Учасники у судове засідання не прибули, будучи належно повідомленими про день, час та місце розгляду справи.

Зважаючи на те, що учасники судового провадження належно повідомленні про розгляд заяви про відвід слідчому судді та враховуючи основоположні принципи кримінального провадження, такі як диспозитивність, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, а також змагальність сторін, суддя визнав за можливе прийняти рішення по суті заяви без їх участі в судовому засіданні на підставі наявних доказів.

Суддя, вивчивши матеріали провадження, дійшов наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 29 травня 2024 року у справі № 757/21820/24-к відмовлено у задоволенні скарги Приватного підприємства «Раном» в особі директора ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення. Ухвала скаржником оскаржена до суду апеляційної інстанції не була.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Незгода будь-якого учасника кримінального провадження із тими чи іншими рішеннями суду/слідчого судді не може бути підставою для відводу головуючого у справі.

Інших об`єктивних доказів щодо упередженості слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 заява не містить.

Підстави для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. 75, 79, 80, 81, 309 КПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_10