Провадження № 1-кп/522/3231/24
20 вересня 2024 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:
судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
ВСТАНОВИВ:
У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, якому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Прокурор в судовому засідання заявила клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , посилаючись на те, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час судового розгляду встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України:
- згідно п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватись від суду з метою уникнення покарання, оскільки обвинувачений усвідомлює, що санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років;
- згідно п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, обвинувачений ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, тобто перебуваючи на волі може чинити тиск на свідків, потерпілого, що перешкоджатиме суду у встановленні істини у провадженні та в повному обсязі всебічному дослідженні всіх доказів;
- згідно п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, обвинувачений ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, джерела доходів для існування його не відомі, раніше неодноразово судимий за скоєння умисних, корисливих злочинів, що вказує на можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави, щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосовується до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Ступінь доведеності підозри, обвинувачення на цьому етапі провадження не є обставиною, що впливає на обрання запобіжного заходу, оскільки встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.
Наявність же ризиків, які дають підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити одну чи кілька із наведених дій як другу складову підстави обрання запобіжного заходу означає наявність даних, які свідчать про обґрунтовану ймовірність вчинення ним таких дій.
Крім того, судом повинні бути враховані обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінальних правопорушень та тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим.
Обвинувачений та його захисник заперечували щодо задоволення клопотання прокурора та просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши думку сторін, суд вважає за необхідне обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, виходячи з наступного.
Згідно п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, буду доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Застосування більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ризики передбачені ст. 177 КПК України, які були враховані судом при обранні міри запобіжного заходу не відпали та ОСОБА_5 перебуваючи на свободі може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, яких на теперішній час ще не було допитано, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не встановлено.
У частині першій статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»). Крім того, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів неможливе, зважаючи на вказані ризики, особу обвинуваченого та характер злочину, у якому він обвинувачується. Більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам, забезпечити належну поведінку обвинуваченого та виконання ним своїх процесуальних обов`язків.
Керуючись ст.ст. 7, 8, 9, 12, 176-178, 181, 183, 199, 331 КПК України, суд
Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» терміном на шістдесят діб, а саме до 19.11.2024 року включно.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 121120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком до 19.11.2024 року, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: 1) прибувати за кожною вимогою до суду; 2) не відлучатися з м. Одеси без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до обвинувачеого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Суддя: ОСОБА_1