Справа № 462/7619/24
провадження 1-кс/462/1760/24
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

(повний текст)

01 жовтня 2024 року слідчий суддя Залізничного районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Львові клопотання старшого слідчого слідчого відділення Відділу поліції № 1 Львівського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000956 від 30.09.2024 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, українця, громадянина України, одруженого, не працюючого зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

Суть клопотання, що вирішується.

01.10.2024 року (вх. № 22223) слідчий СВ ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що в її провадженні знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного 30.09.2024 року до ЄРДР за № 0000956, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, підозрюваним у якому є ОСОБА_4 . Підозра обґрунтована зібраними слідством доказами. Зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та як підозрюваний вчинив тяжкий злочин за який передбачено покарання лише у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, з місця вчинення кримінального правопорушення втік, а відтак може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; незаконно впливати на свідка ОСОБА_7 , покази якого значною мірою викривають злочинні дії підозрюваного, так як підозрюваний та свідок знайомі між собою, а відтак підозрюваний може схиляти свідка погрозами, проханнями або іншим чином для відмови від своїх показів та співпраці з органами досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки, обстановка, час, місце та спосіб вчинення кримінального правопорушення в темну пору доби, громадському місці, під час воєнного стану, без вагомої причини, шляхом неодноразового нанесення ударів в область голови, не намагався надати медичної допомоги потерпілому, що свідчить що підозрюваний являється особою, яка не має жодних морально етичних цінностей та схильна на досягнення своїх злочинних цілей

Вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти таким ризикам, тому просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду, які беруть участь у справі.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, покликаючись на мотиви такого, яке просить задовольнити, застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечили просили суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи на яких ґрунтується клопотання, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд дійшов наступного висновку.

Встановлені судом обставини.

Клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовано необхідність застосування запобіжного заходу, підозрюваний отримав у строк, передбачений ч. 2 ст. 184 КПК України.

Встановлено, що СВ ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000956 від 30.09.2024 року.

30.09.2024 року ОСОБА_4 відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 276 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України за обставин того, що він 30.09.2024 приблизно о 00 год. 10 хв., перебуваючи по АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклого конфлікту з ОСОБА_8 , маючи умисел на заподіяння тілесних ушкоджень, тримаючи в руці ліхтар, яким умисно наніс останньому близько 3 ударів в праву тильну частину голови, після чого ОСОБА_8 впав на асфальт, а ОСОБА_4 наніс ще один удар ліхтарем в обличчя та декілька ударів ногами по тулубу, чим спричинив потерпілому відкриту тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозгової травми, забою головного мозку легкого ступеня важкості з вогнищами забою в лобних ділянках, помірний депресійний злам лівої тімяної кістки, зламу кісток носу, забійної рани лобної та тім`яної ділянки, що відповідно до наказу Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17.01.1995 «Правила судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» за ступенем тяжкості відносяться до тяжкого тілесного ушкодження.

Застосоване судом законодавство при розгляді клопотання.

Відповідно до ст. 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення є наявність в матеріалах досудового розслідування достатніх об`єктивних доказів, тобто обґрунтованість підозри підтверджуються матеріалами кримінального провадження, зокрема: протоколом огляду місця події від 30.09.2024 року; протоколом затримання особи ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину від 30.09.2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 30.09.2024 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 30.09.2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 30.09.2024 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 30.09.2024 року.

Таким чином, суд дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, перелік яких міститься в клопотанні, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

Обставиною, яка враховується слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу, є наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, коли підозрюваний намагається вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, суд вважає, що вони наявні, зокрема щодо можливості підозрюваного ухилитися від досудового розслідування чи суду, з огляду на специфіку злочину, за яким оголошено підозру, та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним в інкримінованому кримінальному правопорушенні, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Поряд з цим, суд зауважує, що слідчим у клопотанні вказується на наявність існуючих на його думку ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, проте доказів для доведеності усіх обставин, на існування яких вказує слідчий, слідчому судді не надано, твердження з приводу існування таких ризиків є лише припущеннями слідчого.

У рішенні в справі «W. проти Швейцарії» від 26.01.1993 року Європейський суд з прав людини вказав на те, що ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку; це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.

При вирішенні клопотання суд враховує думку сторони захисту, яка вважає за необхідне застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту з врахуванням обставин, які стали йому відомі до початку судового засідання, а саме, що останній раніше не судимий, проте з 2003 року перебуває на обліку у лікаря психіатра із діагнозом: хронічний маячний розлад.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Суд виходить з того, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України»).

Пленум Верховного Суду України у ч. 1 п. 3 постанови № 4 від 25.04.2003 року з подальшими змінами «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» роз`яснив, що такий вид запобіжного заходу як взяття під варту обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, можуть не забезпечувати виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Так, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено наявність обставин, передбачених п. 1, 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, проте слідчим у клопотанні не враховано, що ОСОБА_4 згідно довідки військово-лікарської комісії № 22/527 виданої 29.01.2024 року ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 на підставі статті 16а графи ІІ Розкладу хвороб, графи ТДВ непридатний до військової служби з виключенням з військового обліку, діагноз: хронічний маячний розлад.

Згідно із ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Висновки суду.

Враховуючи наведене, зокрема те, що на даний час відсутня судово-психіатрична експертиза щодо стану здоров`я підозрюваного в даному кримінальному провадженні, суд дійшов висновку, що клопотання слід задовольнити в частині застосування запобіжного заходу, однак з частковим врахуванням позиції сторони захисту, відмовити в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід, який є пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого існують у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, а саме цілодобовий домашній арешт, що зможе запобігти спробам підозрюваного ухилитись від слідства та суду, забезпечить дієвість кримінального провадження та належну процесуальну поведінку підозрюваного, поклавши на ОСОБА_4 відповідні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, на строк два місяці.

ОСОБА_4 був фактично затриманий 30.09.2024 року. Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 202 КПК України, оскільки щодо підозрюваного ОСОБА_4 застосовується запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, суд вважає за необхідне негайно звільнити підозрюваного з-під варти та зобов`язати його невідкладно прибути до свого місця проживання.

З огляду на викладене, керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 309, 395 КПК України, суд, -

постановив:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділення Відділу поліції № 1 Львівського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000956 від 30.09.2024 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , 25.11.1981 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком на 2 місяці.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого СВ відділу поліції № 1 Львівського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 чи прокурора у кримінальному провадженні за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання квартиру АДРЕСА_3 , цілодобово, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Строк дії ухвали складає два місяці з дня її оголошення і закінчується 01 грудня 2024 року.

Контроль за виконанням цілодобового домашнього арешту покласти на слідчого СВ ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 , у провадженні якої перебуває кримінальне провадження.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали негайно після її оголошення вручити підозрюваному.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Львівського апеляційного суду через Залізничний районний суд м. Львова протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 02.10.2024 року.

Слідчий суддя

З оригіналом згідно.

Слідчий суддя: