Справа № 386/681/23
Провадження № 1-кс/386/252/24
УХВАЛА

Іменем України

29 листопада 2024 року

Слідчий суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого слідчого відділення Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000305 від 28 травня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ :

Слідчий звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором, посилаючись на те, що у провадженні слідчого відділу Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного 28.05.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000305, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.190 КК України .

Проведеними першочерговими слідчими діями встановлено, що 27.05.2023 року, приблизно о 14.00 годині, невстановлена особа, зателефонувавши із телефону, абонентський номер НОМЕР_1 , на мобільний телефон ОСОБА_3 , абонентський номер НОМЕР_2 , який на час дзвінка перебував в с. Луполове Голованівського району Кіровоградської області, та, представившись працівником АТ "Ощадбанк", дізналась шляхом обману платіжні дані його банківської картки № НОМЕР_3 , після чого, із застосуванням електронно-обчислювальної техніки, заволоділа грошовими коштами в сумі 76000 гривень, належними останньому, чим заподіяла ОСОБА_3 матеріального збитку.

В ході допиту в якості потерпілого ОСОБА_3 пояснив, що 27.05.2023 року приблизно о 13:40 год. на його мобільний телефон НОМЕР_2 зателефонував невідомий йому чоловік, з мобільного номера телефону НОМЕР_4 , який представився працівником « Ощадбанку» та повідомив, що зараз іде верифікація рахунків банку. Підтвердивши анкетні дані потерпілого ОСОБА_3 , невідома особа прохала останнього підтвердити останні цифри його банківської картки, що він власне і зробив. Потім його прохали зачекати на лінії деякий час так як пішла верифікація даних. Через деякий час з банківської картки НОМЕР_5 , що належить ОСОБА_3 почали зніматись кошти, а саме: о 13:53 було списано 29000 гривень, 13:56-29000 гривень, 13.59- 6000 гривень, 13:59:44-6000 гривень та о 14:06-18090 гривень. Після чого, ОСОБА_3 одразу зателефонував на гарячу лінію «Ощадбанк» за номером телефону НОМЕР_6 та співробітники банку йому повідомили, що вони такі дані не збирають, та його явно ошукали, а також запропонували звернутись до органів поліції. Після чого, банківську картку співробітники банку заблокували, та ОСОБА_3 звернувся на лінію «102» для написання заяви. На підтвердження своїх показів, потерпілий гр. ОСОБА_3 надав виписку з АТ «Ощадбанк» про рух коштів по банківській карті № НОМЕР_5 .

В ході отримання інформації від відділу протидії кіберзлочинам, про те, що з рахунку потерпілого ОСОБА_3 грошові кошти перераховані на рахунки за номерами картки НОМЕР_7 та НОМЕР_8 , відкриті в АТ «ПУМБ» (, місцезнаходження юридичної особи: вул. Андріївська, 4 м. Київ, Україна, 04070).

Вказане підтверджується як матеріалами виконаного доручення, так і виїмкою документів по банківській картці потерпілого № НОМЕР_5 .

Так 02.10.2024 року на підставі постанови прокурора Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області про надання тимчасового доступу від 03.09.2024 року, в АТ « ПУМБ» здійснено тимчасовий доступ до речей та документів в результаті чого встановлено, що номера банківських карток № НОМЕР_8 та № НОМЕР_7 відкриті до рахунку НОМЕР_9 на ім`я ОСОБА_4 РНОКПП НОМЕР_10 , на яку було переведено кошти, які належать потерпілому ОСОБА_3 з банківської картки № НОМЕР_5 . В ході проведення аналізу по руху коштів по банківському рахунку НОМЕР_9 , який емітований на ім`я ОСОБА_4 , встановлено, що 27.05.2024 о 20 год. 41 хв. здійснено рух коштів трьома переказами загальною сумою 61877 грн. з рахунку НОМЕР_9 на наступний рахунок НОМЕР_11 , що відкритий в АТ «ПУМБ» (, місцезнаходження юридичної особи: вул. Андріївська, 4 м. Київ, Україна, 04070).

Враховуючи те, що даний рахунок може використовуватися в подальшому для здійснення незаконних операцій, пов`язаних з коштами громадян, які були отримані незаконним шляхом, виникає обґрунтована необхідність в накладені арешту на банківський рахунок НОМЕР_9 на ім`я ОСОБА_4 РНОКПП НОМЕР_10 , що дозволить запобігти подальшому використанню рахунку в злочинних діяннях, таких як відмивання коштів, шахрайство чи інші правопорушення, що завдають шкоди державним інтересам та громадянам.

З огляду на викладене, з метою збереження майна як речового доказу, просить накласти арешт на вищевказаний банківський рахунок шляхом зупинення видаткових операцій з коштами по вказаному рахунку.

Слідчий суддя, вирішуючи питання про призначення даного клопотання до судового розгляду, встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 1 ст. 59 Закону України «Про банки та банківську діяльність» арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом.

Відповідно до пункту 3.1 статті 3 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» кошти існують у готівковій формі (формі грошових знаків) або у безготівковій формі (формі записів на рахунках у банках).

Отже, банківський рахунок є інструментом для фінансових операцій клієнта банківської установи, а відтак, майном, на яке може бути накладено арешт, є кошти певної особи (у формі записів на рахунках у банках), а не рахунки в банку, на яких вони обліковуються.

У ст. 171 КПК України передбачено вимоги, яким має відповідати клопотання слідчого, прокурора про арешт майна, зокрема у клопотанні повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У поданому клопотанні слідчий просить накласти арешт на банківський рахунок, а відтак, на переконання слідчого судді, клопотання не відповідає вимогам п. 2 ч.2 ст. 171 КПК України, адже не вказано яке саме майно належить арештувати.

Крім того, звертаючись з клопотання про арешт банківського рахунку з метою збереження речового доказу, слідчий не обґрунтовує за якими ознаками банківський рахунок відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, та не залучає до матеріалів клопотання відповідного процесуального рішення щодо визнання його речовим доказом.

За встановлених обставин слідчий суддя, згідно положень ч. 3 ст.172 КПК України, повертає клопотання прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення цих недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 172 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділення Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000305 від 28 травня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, повернути старшому групи прокурорів у кримінальному провадженні начальнику Благовіщенського відділу Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_5 для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків клопотання 72 години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя : ОСОБА_1