печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ПрАТ "Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат" про часткове скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000016,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ПрАТ "Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат" звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить частково скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.01.2024 року по справі № 757/1986/24-к на грошові кошти, що належать ПрАТ «Полтавський гірничо - збагачувальний комбінат», які знаходяться на рахунках та скасування заборони на проведення операцій з конвертації валюти та здійснення видаткових операцій, у тому числі на транзитні рахунку в інших банках.

Клопотання обґрунтовано тим, що арешт на вищевказане майно накладено передчасно та не у відповідності до норм та вимог чинного законодавства України. ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» вважає, що викладені в ухвалі слідчого судді висновки не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, слідчим суддею допущено неповноту судового розгляду та істотно порушені вимоги кримінального процесуального закону. ПрАТ «Полтавський ГЗК» подало доповнення та уточнення до раніше поданого клопотання про часткове скасування арешту майна. Вважає, що арешт накладено на грошові кошти, що належать ПрАТ «Полтавський ГЗК», які знаходяться на рахунках банківських установ необгрунтовано, оскільки доводи клопотання про арешт та долучені до нього додатки, якими було обґрунтовано вказане клопотання, не містять будь-яких даних, які б вказували, що належні підприємству грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках набуті кримінально протиправним шляхом, зберегли на собі сліди злочину або містять інші відомості які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Саме клопотання про накладення арешту не містить належного правового обґрунтування для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, а зазначені висновки слідчого судді не ґрунтуються на будь-яких об`єктивно існуючих обставинах кримінального провадження та не підтверджуються жодними доказами.

Особа, яка подала клопотання в судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлений належним чином.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлений належним чином

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя надходить наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів клопотання, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України під процесуальним керівництвом Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні № 0000016 від 20.01.2020 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 240, ч. 2 ст. 364-1 КК України, а також за фактами вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 240, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 241, ч. 1 ст. 242 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.01.2024 року по справі № 757/1986/24-к клопотання прокурора задоволено та накладено арешт на грошові кошти, що належать ПрАт «Полтавський гірничо - збагачувальний комбінат», які знаходяться на рахунках та скасування заборони на проведення операцій з конвертації валюти та здійснення видаткових операцій, у тому числі на транзитні рахунку в інших банках.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для скасування арешту.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Як вбачається зі змісту ухвали від 24.01.2024 року, накладаючи арешт на майно, слідчий суддя виходив з того, що грошові кошти на рахунках юридичної особи є предметом протиправної діяльності, могли зберегти на собі сліди злочину та можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Слідчим суддею при накладенні арешту на майно було враховано розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Вказаних висновків слідчого судді заявником не спростовано, жодних доказів в обґрунтування своєї позиції щодо безпідставності накладення арешту не надано. Зокрема, не надано доказів на підтвердження доводів представника власника майна про те, що кошти, які обліковуються на рахунках, зокрема ПрАТ «Полтавський гірничо - збагачувальний комбінат» здобуті законним шляхом.

Слідчий суддя дослідивши матеріали, вважає, що доводи клопотання про скасування арешту є необґрунтованими, оскільки на час винесення ухвали про накладення арешту на майно, існували підстави для такого арешту, крім того слідчим суддею не встановлено, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї або іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Таким чином, слідчий суддя вважає накладений арешт на майно є обґрунтованим, з урахуванням наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб та забезпечивши розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 174, 303, 305-307 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ПрАТ "Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат" про часткове скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000016- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1