Справа № 496/3604/23
Провадження № 1-кс/496/2607/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2024 року слідчий суддя Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання представника Військової частини НОМЕР_1 командира ОСОБА_2 про зняття арешту з майна у кримінальному провадженні №0000371 від 22.05.2023 року,

В С Т А Н О В И В:

До Біляївського районного суду Одеської області надійшла заява представника Військової частини НОМЕР_1 командира ОСОБА_2 про зняття арешту з майна у кримінальному провадженні № 0000371 від 22.05.2023 року, в якій він вказує, що відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасовим, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна, тому просить суд зняти з арешту майно військової частини НОМЕР_1 , на яке було накладено арешт та визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0000371 від 22.05.2023 року, яке 21.05.2023 року було вилучено за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасова дислокація військової частини НОМЕР_1 , оглядом кімнати №74, що на другому поверсі приміщення ТПД, а саме: 5,45 мм автомат АКС-74 чорного кольору із номером НОМЕР_2 , магазин з набоями 5,45 мм - 22 набої з маркуванням 270/98, 6 набоїв 5,45 мм із маркуванням 3/83, 1 одиниця набоїв 5,45 мм вилучений з патронника автомата з маркуванням 270/98 та 1 стріляну гільзу 5,45 мм з маркуванням 270/98. У зв`язку з тим, що юридична адреса військової частини НОМЕР_1 знаходиться на тимчасово окупованій території, просить видати копію ухвали про зняття арешту вищевказаного майна військової частини НОМЕР_1 техніку групи зв`язку військової частини НОМЕР_1 головному корабельному старшині ОСОБА_3 .

Вивчивши матеріали клопотання, оцінивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Порядок скасування арешту майна у кримінальному провадженні визначено та регламентовано ст. 174 КПК України.

У відповідності до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто із даної норми права слідує, що володілець арештованого майна повинен довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, оцінивши доводи заявника, вважає, що ним не доведено той факт, що в подальшому відпала потреба арешту майна або арешт накладено необґрунтовано, до клопотання заявника про скасування арешту майна також не долучені докази, які б підтверджували те, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Враховуючи вказане, а також те, що ані в самій заяві, ані в доданих на обґрунтування позиції заявника документах не міститься підстав для скасування, доводів, що в подальшому відпала потреба арешту майна або арешт накладено необґрунтовано, тому слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання підлягає поверненню заявнику.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що заявник не позбавлений процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, попередньо обґрунтувавши свою позицію в клопотанні та долучивши відповідні матеріали, якими правова позиція заявника буде підтверджуватися.

Керуючись ст. 7, 9, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника Військової частини НОМЕР_1 командира ОСОБА_2 про зняття арешту з майна у кримінальному провадженні № 0000371 від 22.05.2023 року - повернути особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч.3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1