Справа №589/5514/18 Головуючий у суді у 1 інстанції -
Номер провадження 11-п/816/165/24 Суддя-доповідач - ОСОБА_1
Категорія - Умисне вбивство
УХВАЛА

Іменем України

02 серпня 2024 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Суми подання голови Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_5 про направлення на розгляд іншого суду кримінального провадження відносно ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 115 КК України,

установила:

До Сумського апеляційного суду надійшло подання голови Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_7 про направлення на розгляд іншого суду кримінального провадження відносно ОСОБА_8 за ч. 1 ст. 115 КК України.

Подання вмотивовано тим, що в Шосткинському міськрайонному суді Сумської області неможливо утворити склад суду для розгляду вказаного кримінального провадження, оскільки рішенням зборів суддів Шосткинського міськрайонного суду Сумської області № 7 від 27.06.2024 ухвалено справи та матеріали, які перебувають в провадженні судді ОСОБА_9 , передати до канцелярії суду для подальшого їх розподілу в установленому порядку. 03.07.2024 розпорядженням керівника апарату суду № 282 зобов`язано відповідного працівника канцелярії суду забезпечити проведення повторного автоматизованого розподілу справи № 589/5514/18, який не відбувся, оскільки у суддів ОСОБА_10 та ОСОБА_11 закінчився термін повноважень по здійсненню правосуддя, під головуванням судді ОСОБА_7 скасований вирок в цій справі, у суді ОСОБА_12 відсутня спеціалізація з розгляду кримінальних справ, суддя ОСОБА_13 приймав участь в справі під час досудового розслідування, суддю ОСОБА_9 виключено з розподілу як таку, що вже слухала цю справу.

Вислухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши подання голови суду, колегія суддів вважає, що вказане вище подання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Положеннями ст. 34 КПК встановлений вичерпний перелік підстав для направлення кримінального провадження на розгляд іншого суду, а саме, до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Під час розгляду подання встановлено, що у провадженні судді ОСОБА_9 знаходилася на розгляді кримінальна справа № 589/5514/18 відносно ОСОБА_8 за ч. 1 ст. 115 КК.

У зв`язку з тим, що суддя ОСОБА_9 з березня 2024 р. перебуває у відпустках та має намір подавати заяву про звільнення у відставку, рішенням зборів суддів Шосткинського міськрайонного суду Сумської області № 7 від 27.06.2024 ухвалено справи та матеріали, які перебувають в провадженні судді ОСОБА_9 , передати до канцелярії суду для подальшого їх розподілу серед суддів цього місцевого суду в установленому порядку.

За результатами автоматизованого розподілу призначення судді не відбулося, оскільки у суддів ОСОБА_10 та ОСОБА_11 закінчився термін повноважень по здійсненню правосуддя, під головуванням суді ОСОБА_7 скасований вирок в цій справі, у суді ОСОБА_12 відсутня спеціалізація з розгляду кримінальних справ, суддя ОСОБА_13 приймав участь в справі під час досудового розслідування, суддю ОСОБА_9 виключено з розподілу як таку, що вже слухала цю справу.

Разом з тим, протокол щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Шосткинського міськрайонного суду Сумської області не свідчить про неможливість утворення складу суду, оскільки перебування судді ОСОБА_9 у відпустці не є підставою для передачі кримінального провадження на розгляд іншого суду згідно ст. 34 КПК, так як згідно діючої редакції «Положення про автоматизовану систему документообігу суду» у разі одночасного перебування всіх суддів у відрядженнях, відпустках, їх тимчасової непрацездатності та в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ, автоматизований розподіл судових справ здійснюється автоматизованою системою у робочий день, наступний за днем, коли відпали відповідні обставини.

Крім того, відповідно ч. 2 ст. 112, ч. 3-4 ст. 116 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» рішення про звільнення судді з посади ухвалює Вища рада правосуддя у порядку, встановленому Законом України «Про Вищу раду правосуддя». Заява про відставку, заява про звільнення з посади за власним бажанням подається суддею до Вищої ради правосуддя, яка протягом одного місяця з дня надходження відповідної заяви ухвалює рішення про звільнення судді з посади. Суддя здійснює свої повноваження до ухвалення рішення про його звільнення.

Таким чином, наведені у поданні голови суду обставини не свідчать про те, що суддя ОСОБА_9 не може здійснювати свої повноваження у зв`язку з поданням нею заяви про відставку.

Крім того, з подання вбачається, що суддю ОСОБА_12 виключено з розподілу справи через відсутність спеціалізації з розгляду кримінальних справ.

Відповідно ст. 6 Конституції України, державна влада в Україні здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову, органи яких здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України, а згідно ст. 125 Основного Закону судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічне положення міститься і у ч. 1, 4 ст. 17 глави 1 розділу ІІ ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», згідно якого судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності. Єдність системи судоустрою забезпечується, крім іншого: 1) єдиними засадами організації та діяльності судів; 3) обов`язковістю для всіх судів правил судочинства, визначених законом.

Суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення. У випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Таким чином, закон передбачає можливість запровадження спеціалізації суддів судів першої інстанції лише щодо розгляду конкретних категорій справ і не встановлює механізму спеціалізації щодо розгляду у цілому кримінальних, цивільних та адміністративних проваджень, а також справ про адміністративні правопорушення, тому судді, які здійснюють їх розгляд, не звільняються автоматично від виконання обов`язку щодо розгляду і вирішення судових справ відповідно закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Зміна територіальної юрисдикції є виключенням із загального (основного) правила, згідно якого заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подається до суду тієї інстанції, який першим допустив помилку внаслідок незнання про існування таких обставин. Ці повноваження апеляційного суду є дискреційними на підставі ч. 2 ст. 34 КПК, оскільки поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві охоплює повноваження суду (права та обов`язки), надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, та інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, інформації про особу винного тощо.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 126 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» діяльність органів суддівського самоврядування, до яких відносяться і збори суддів місцевого суду, має сприяти створенню належних організаційних та інших умов для забезпечення нормальної діяльності судів і суддів, утверджувати незалежність суду тощо. Мета цих положень полягає в тому, щоб дати зборам суддів організаційні інструменти для підвищення оперативності та якості відправлення правосуддя шляхом запровадження спеціалізації та формування судових палат з урахуванням наявності достатньої кількості суддів та інших доречних факторів. Але очевидно ці положення не можуть тлумачитися як право зборів суддів визначити спеціалізацію чи склад палат у такий спосіб, що замість підвищення якості та оперативності здійснення правосуддя в суді це призведе до неможливості розгляду судом певної категорії справ, віднесених законом до виключної компетенції цього місцевого суду.

Таким чином, наведені у поданні голови суду причини неможливості проведення автоматизованого розподілу не є тими визначеними законом процесуальними перешкодами, які унеможливлюють утворення складу суду, а також з огляду на ч. 1 ст. 34 КПК не є підставами для направлення провадження на розгляд іншого суду.

На необхідності використання усіх засобів по організації діяльності та роботи суду, що має обов`язково передувати направленню провадження на розгляд іншого суду у разі неможливості утворення складу суду, неодноразово наголошував у своїх рішеннях і Верховний Суд, зокрема в ухвалах від 19.03.2024, 28.05.2024 (справа № 578/1042/23).

З урахуванням викладеного, колегія суддів апеляційного суду не вбачає підстав для задоволення подання голови місцевого суду щодо направлення кримінального провадження на розгляд іншого суду, оскільки наявна фактична чисельність суддів свідчить про те, що Шосткинським міськрайонним судом Сумської області не вичерпано всіх процесуальних можливостей щодо формування складу суду для розгляду даної справи.

Керуючись ст. 34 КПК України,

постановила:

Відмовити в задоволенні подання голови Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_5 про направлення на розгляд іншого суду кримінального провадження відносно ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3