Провадження № 1-кс/712/5013/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкас ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні клопотання старшого слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Маріуполь Донецької обл., громадянина України, військовослужбовця за призовом під час мобілізації, старшого стрільця-оператора 3 механізованого відділення 1 механізованого взводу 2 механізованої роти військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «старший сержант», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ; фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ; раніше не судимого)

підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000107 від 23.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, -

в с т а н о в и в:

08 жовтня 2024 року до слідчого судді звернувся старший слідчий Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 , із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 , будучи військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , проходячи військову службу за призовом під час мобілізації, у військовому званні «старший сержант», діючи з прямим умислом, з мотивів тимчасово не виконувати обов`язки військової служби та з метою тимчасово ухилитися від її проходження, в умовах воєнного стану близько 06 год. 10.12.2023, діючи з прямим умислом, з мотивів тимчасово не виконувати обов`язки військової служби та з метою тимчасово ухилитися від її проходження, в умовах воєнного стану не з`явився вчасно до місця несення служби в тимчасове місце розташування військової частини НОМЕР_1 , що розташовувалась у АДРЕСА_3 , та проводить час на власний розсуд, не пов`язуючи його з виконанням обов`язків військової служби та не вживаючи жодних заходів до повернення до військової частини, за наявності реальної можливості для цього.

06.10.2024 ОСОБА_4 було доставлено військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_2 , розташованого у місті Києві, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 .

07.10.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Згідно матеріалів службового розслідування військової частини НОМЕР_1 , старший сержант ОСОБА_4 отримав відпустку терміном 30 діб, з 11.11.2023 по 08.12.2023 року, однак не повернувся до місця несення служби в місце тимчасового розташування військової частини НОМЕР_1 у АДРЕСА_3 .

Щодо ризиків, то в клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, зокрема військовослужбовців своєї військової частини, які надали викривальні покази щодо вчиненого ним злочину, шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу з метою примушування їх до надання завідомо неправдивих показів або відмови від їх надання, що негативно вплине на хід досудового розслідування та судового розгляду.

Підозрюваний може іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, що може виразитися у створенні підозрюваним штучних доказів та підбурюванні осіб, зокрема, з числа військовослужбовців своєї військової частини, які не були свідками кримінального правопорушення, до надання завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним захисних версій.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні просив застосувати щодо нього менш обтяжливий запобіжний захід, оскільки він готовий продовжувати несення військової служби. Додатково пояснив, що під час служби мав конфлікт із командиром роти, який йому прямо заявив що не бачить його в своєму підрозділі, рекомендував перевестись, а одного разу навіть тричі вистрілив у його бік з травматичної зброї. За таких обставин після лікування повязаної із захистом Батьківщини хвороби, він не повернувся до свого підрозділу та весь цей час шукав нову військову частину, де можна продовжити несення служби. Просив врахувати, що він є учасником АТО та має статус УБД, отримав декілька бойових поранень та не відмовляється від несення військової служби.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечив та просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби за місцем фактичного проживання.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею встановлено, що 23 лютого 2024 року до ЄРДР внесено відомості за ч. 5 ст. 407 КК України відповідно до яких до ТУ ДБР у м. Києві з ВЧ НОМЕР_1 ( АДРЕСА_3 ) надійшли матеріали службового розслідування від 04.01.2024, згідно з якими старший сержант ОСОБА_4 08.12.2023 не з`явився до військової частини з відпустки.

07.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Причетність ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджуються зібраними доказами, а саме: повідомленнями військової частини НОМЕР_1 про кримінальне правопорушення за ч. 5 ст. 407 КК України; актом службового розслідування за фактом самовільного залишення військової частини ОСОБА_4 ; протоколами допитів свідків, в яких свідки вказують на вчинення ОСОБА_4 злочину за ч. 5 ст. 407 КК України; іншими матеріалами кримінального провадження.

З огляду на викладене, підозра ОСОБА_4 у вчинення ним інкримінованого йому злочину за ч. 5 ст. 407 КК України є обґрунтованою.

Щодо наведених прокурором ризиків, то ризик можливого чинення підозрюваним тиску на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, зокрема на військовослужбовців своєї військової частини, є необґрунтованим, оскільки ОСОБА_4 не знає про теперішнє місце дислокації його підрозділу.

Водночас, враховуючи ступінь тяжкості інкримінованого підозрюваного злочину та суворість можливого покарання за нього, на думку слідчого судді, прокурором доведено ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування з метою уникнення відповідальності.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_4 є раніше не судимою особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, а відтак до нього може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Згідно ч. 8 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті тримання під вартою.

За таких обставин слідчий суддя відхиляє доводи адвоката про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби, та вважає за необхідне на початковому етапі досудового розслідування застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

За змістом ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Вирішуючи питання щодо визначення розміру застави, слідчий суддя враховує бездоганну процесуальну поведінку підозрюваного, а саме те, що до Державного бюро розслідування він прибув 6 жовтня 2024 року самостійно після вручення йому 05 жовтня 2024 року співробітниками Військової служби правопорядку відповідних документів для добровільного прибуття до підрозділу ДБР у місті Черкаси. Таким чином, у вказаний період підозрюваний мав можливість ухилитись від органу досудового розслідування, але не зробив цього.

Крім того, слідчий суддя враховує надані стороною захисту документи, які свідчать про несення ОСОБА_4 військової служби в зоні АТО з 2016 року; безпосередню участь у бойових діях на території Запорізької та Донецької областей у 2022 році; отримання бойового поранення 12 січня 2023 року, а також висловлене в судовому засіданні бажання продовбувати несення військової служби з метою захисту Батьківщини, але в іншому підрозділі.

За таких обставин, на думку слідчого судді, до підозрюваного можна визначити заставу

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вищевказані обставини в їх сукупності, оцінивши майновий стан підозрюваного, слідчий суддя вважає за можливе визначити розмір застави у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який передбачено п.2 ч.5 ст.182 КПК України, що становить 60560 грн., що зможе дисциплінувати підозрюваного, у разі внесення якої покласти на підозрюваного конкретні обов`язки за ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з 06 жовтня 2024 року по 04 грудня 2024 року включно.

Визначити розмір застави у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), та у разі внесення якої покласти зобов`язання на нього:

1) прибувати за кожною першою вимогою до слідчого, прокурора і суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про своє місце проживання, зміну свого місця проживання на іншу адресу та зміну контактного номеру телефону;

3) не відлучатися із Черкаського району Черкаської області та міста Черкаси без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) заборонити відвідування кафе, барів, ресторанів, дискотек та будь-яких інших розважальних закладів протягом дії запобіжного заходу,

6) заборонити спілкування із свідками у кримінальному провадженні протягом дії запобіжного заходу,

7) утриматись від вживання алкогольних напоїв,

8) носити електронний засіб контролю,

наслідком невиконанням яких буде звернення застави в дохід держави та обрання більш обтяжливого запобіжного заходу.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно вручити підозрюваному ОСОБА_4 після проголошення ухвали.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1