Справа №694/1128/24
провадження № 1-кп/694/103/24
У Х В А Л А

про призначення судового розгляду

10.10.2024 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

головуючої - судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Звенигородка кримінальне провадження № 0000092 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.286 КК України,

із участю у судовому розгляді

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

представника потерпілої ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в:

Ухвалою суду від 03.05.2024 року призначено підготовче судове засідання за обвинувальним актом, пред`явленим ОСОБА_4 , за ч. 2 ст.286 КК України.

До початку підготовчого судового засідання від представника власника майна ДПРЗ ГУ ДСНС України в Черкаській області ОСОБА_8 надійшло клопотання про скасування арешту майна в якому він просить скасувати арешт на майно, а саме автомобіля МАЗ моделі АЦ-4-60(5309)505М, д.н.з. НОМЕР_1 власником якого є 4 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Черкаській області на підставі технічного талону про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_2 , накладений ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_9 від 18.03.2024 року. Клопотання мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м.Черкас ОСОБА_9 від 18 березня 2024 року, частково задоволено клопотання прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 подане в рамках кримінального провадження № 0000092, відомості про це внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про арешт майна, а саме автомобіля МАЗ моделі АЦ-4-60(5309) 505 М, д.н.з. НОМЕР_1 , власником якого є 4 Державний пожежно-рятувальний загін ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_1 ). Як вбачається з вказаної вище ухвали, майно після завершення огляду місця події було вилучено з місця ДТП у ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_1 ) та постановою слідчого СУ ГУ НП в Черкаській області від 10.03.2024 визнано речовим доказом, після чого поміщено на територію 4 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Черкаській області, де воно і зберігається на даний час. Окрім цього встановлено, що органом досудового розслідування в ході досудового розслідування даного провадження, проведені всі необхідні експертизи за участі автомобіля МАЗ моделі АЦ-4-60(5309) 505 М, д.н.з. НОМЕР_1 . Враховуючи, що на даний час органом досудового розслідування проведені всі необхідні експертизи за участю автомобіля, тому просить скасувати арешт.

Також, 12.09.2024 року до канцелярію суду надійшло клопотання прокурора відділу забезпечення процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання обвинуваченій ОСОБА_4 . Клопотання обґрунтоване тим, що вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними під час досудового розсідування доказами. У даному кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від суду та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Вказані ризики виправдовують необхідність застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання. На користь наведеного свідчать неявки обвинуваченої до суду без поважних причин, що стало підставою для застосування до ОСОБА_4 примусового приводу. Також прокурор просить врахувати наявні обставини, передбачені ст.. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про причетність обвинуваченої до до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 ККУ, санкцією якої передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років та спричинення нею наслідків у вигляді смерті потерпілого, які є незворотними. Прокурор просить застосувати до обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Покласти на обвинувачену такі обов`язки: 1) прибувати за кожною вимогою до суду; 2) не відлучатися за межі Черкаської області, без дозволу суду; 3) утримуватися від спілкування зі свідками; 4) повідомляти суд про зміну свого місця проживання. Попередити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на неї обов`язків може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід та накладене грошове стягнення у розмірі від 0.25 до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Адвокат ОСОБА_7 надіслав до суду заяву щодо правової позиції заявленого прокурором клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченій у вигляді особистого зобов`язання в якій вказав, що категорично не погоджується з таким видом запобіжного заходу посилаючись на те, що усвідомлюючи тяжкість покарання та невідворотність кримінальної відповідальності обвинувачена може використати наявні у неї засоби та можливості для переховування від суду, у тому числі може покинути територію України з метою уникнення кримінальної відповідальності. Вказує, що соціальний зв`язок не є стійким враховуючи, що на розгляді Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_10 про розірвання шлюбу. Також обвинувачена неодноразово не прибувала в судове засідання без поважних причин. Вважає, що обвинуваченій необхідно визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240грн. Даний розмір застави відповідає меті застосування запобіжного заходу та зможе забезпечити належну поведінку обвинуваченої, запобігти встановленим ризикам кримінального провадження.

Крім того, до суду подано цивільний позов ОСОБА_6 про відшкодування обвинуваченою ОСОБА_4 та ПАТ СК «Євроінс Україна» матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням та страхового відшкодування.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні проти клопотання представника власника майна ДПРЗ ГУ ДСНС України в Черкаській області ОСОБА_8 про скасування арешту майна заперечувала, вказала, що даний автомобіль визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні і з огляду на позицію обвинуваченої щодо невизнання вини, висловлену під час досудового розслідування, при судовому розгляді можуть виникнути питання щодо проведення повторних експертиз. З огляду на те, що вказаний автомобіль містить на собі сліди даного кримінального правопорушення, є речовим доказом, відтак скасування арешту до завершення судового розгляду є передчасним.

Також прокурор ОСОБА_3 підтримала подане нею клопотання про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу та просила окрім вказаних у клопотанні обов`язків покласти на останню обов`язок здати на зберігання свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну. В обґрунтування клопотання вказала на неналежну процесуальну поведінку обвинуваченої, оскільки остання неодноразово не з`являлась в судові засідання. Щодо прийняття до розгляду у кримінальному провадженні цивільного позову не заперечувала.

Прокурор ОСОБА_3 просить призначити справу до судового розгляду посилаючись на те, що обвинувальний акт складено із дотриманням вимог ст.291 КПК України, підсудність визначена вірно, підстав для закриття провадження не має. Також просила зобов`язати відповідний орган пробації підготувати досудову доповідь відносно обвинуваченої ОСОБА_4 .

Обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримали думку прокурора щодо призначення справи до судового розгляду. Проти задоволення клопотання представника власника майна ДПРЗ ГУ ДСНС України в Черкаській області ОСОБА_8 про скасування арешту майна не заперечували. Проти прийняття до розгляду у кримінальному провадженні цивільного позову заперечували з огляду на те, що не ознайомлені з його змістом. Проти клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання заперечували з огляду на його безпідставність, вказуючи на належне виконання обвинуваченою процесуальних обов`язків.

Потерпіла ОСОБА_6 та її представник адвокат ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримали думку прокурора щодо призначення справи до судового розгляду. Щодо вирішення клопотання представника власника майна ДПРЗ ГУ ДСНС України в Черкаській області ОСОБА_8 про скасування арешту майна поклалися на розсуд суду. Просили прийняти до розгляду у кримінальному провадженні цивільний позов потерпілої. Проти клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу в цілому не заперечували, разом з тим вважали запропонований прокурором запобіжний захід занадто м`яким і просили застосувати запобіжний захід у вигляді застави з огляду на у вигляді особистого зобов`язання заперечували з огляду на неналежне виконання обвинуваченою процесуальних обов`язків, яке полягало у неодноразових неявках в судове засідання, про що подали відповідні письмові обгрунтування.

Вирішучи питання про можливість призначення справи до судового розгляду та заявлені клопотання, суд виходить з наступного.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України та не підлягає поверненню прокурору.

Кримінальне провадження підсудне Звенигородському районному суду Черкаської області.

Підстав для закриття провадження на підставі п.п. 4-8 ч. 1 ст. 284 або ч. 2 ст.284КПК Українине встановлено.

Клопотань від учасників судового провадження про витребування певних речей чи документів не надійшло.

Відповідно до ст. 27 КПК України кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання і може розглядатися одноособово у відкритому судовому засіданні із забезпеченням під час судового розгляду технічної фіксації судового процесу.

Відповідно до ст.ст.314, 3141 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання, суд зобов`язаний залучити орган пробації для підготовки і складання досудової доповіді. Заборон щодо складання досудової доповіді у вказаному кримінальному провадженні не встановлено.

Вирішуючи клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваної суд враховує наступне.

Згідно із ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України встановлено, що м етою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Враховуючи доведеність вказаних у клопотанні ризиків суд виходить з того, що обвинувачена неодноразово не з`являлась в судові засідання і частина причин таких неявок є безпідставними (неявка обвинуваченої внаслідок зайнятості адвоката, неявка внаслідок планового візити до лікаря без підтвердження відповідними доказами), що не було спростовано обвинуваченою та її захисником у судовому засіданні. Внаслідок вказаного підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні неодноразово відкладалось і до обвинуваченої застосовувався привід. Щодо ризику можливості впливу на свідків суд зазначає, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Суд вважає, що достатнім та ефективним для усунення ризиків, передбачених п. 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, є застосування до обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання одночасно з покладенням на неї обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які є пропорційними, помірними та такими, що не становитимуть надмірний тягар для обвинуваченої, у зв`язку з чим їх застосування не суперечить п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16 жовтня 2008 року). Відтак наявні підстави для задоволення клопотання прокурора. Щодо клопотання представника потерпілої адвоката ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави суд в даному випадку вважає його недоцільним з огляду на те, що обвинувачена раніше не судима, має міцні соціальні зв`язки та малолітню дитину 2024 р.н., що може свідчити про відсутність достатніх доходів для внесення застави. Відтак дане клопотання задоволенню не підлягає.

Щодо клопотання представника власника майна ДПРЗ ГУ ДСНС України в Черкаській області ОСОБА_8 про скасування арешту майна суд враховує при його вирішенні відповідно до ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Суд зазначає, що власником майна до клопотання не було долучено доказів, які б підтверджували, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба або арешт було накладено необґрунтовано. Дане майно (автомобіль) є речовим доказом, містить певні відомості, які можуть бути використані, як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, існує імовірність дослідження цих доказів під час судового розгляду, а тому потреба у застосуванні даного заходу забезпечення кримінального провадження не відпала.

На підставі викладеного, суд приходить до переконання, що в задоволенні поданого клопотання про скасування арешту майна слід відмовити, оскільки власником майна не було доведено, що необхідність в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на теперішній час відсутня.

Щодо цивільного позову потерпілої суд виходить з того, що відповідно до ч.1 ст.128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Ознайомившись з поданим цивільним позовом, суд вважає за необхідне прийняти його до провадження, враховуючи, що його форма та зміст відповідає вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч.1 ст.61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.

Відповідно до ч.1 ст.62 КПК України цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, у зв`язку із поданням цивільного позову необхідно визнати потерпілу ОСОБА_6 цивільним позивачем. В свою чергу, вказаних в позовній заяві відповідачів обвинувачену ОСОБА_4 та ПАТ СК «Євроінс Україна» необхідно визнати цивільними відповідачами.

Керуючись ст.ст.314, 3141, 315, 316, ст.ст.370-372 КПК України,

у х в а л и в:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження №0000092 відносно ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 286 КК України, у відкритому судовому засіданні у приміщенні Звенигородського районного суду Черкаської області за адресою м. Звенигородка, пр-т Шевченка, 12-Ана 09 год. 00 хв. 18.10.2024 року.

Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово.

В судове засідання викликати осіб згідно до обвинувального акту.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання задоволити.

Застосувати до обвинуваченої ОСОБА_4 - запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) не відлучатися за межі Черкаської області, без дозволу суду;

3) утримуватися від спілкування зі свідками;

4) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

5) здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Обвинуваченій ОСОБА_4 письмово під розпис повідомити покладені на неї обов`язки та роз`яснити про те, що в разі невиконання покладених цією ухвалою зобов`язань до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання - до 08.12.2024 року.

Прийняти до розгляду в межах кримінального провадження цивільний позов представника потерпілої адвоката ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Визнати потерпілу ОСОБА_6 цивільним позивачем, а обвинувачену ОСОБА_4 цивільним відповідачем у даному кримінальному провадженні.

В задоволенні клопотання представника власника майна ДПРЗ ГУ ДСНС України в Черкаській області ОСОБА_8 про скасування арешту відмовити.

Зобов`язати Уманський міськрайонний відділ філії Державної установи «Центр пробації» в Черкаській області підготувати досудову доповідь відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Родниківка Уманського району Черкаської області, адреса проживання: АДРЕСА_2 , яку подати до Звенигородського районного суду Черкаської області не пізніше 10.11.2024 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення в частині обрання запобіжного заходу.

В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 15.10.2024 року.

Суддя ОСОБА_1