Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8781/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001840 від 02.09.2023, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 301, ч. 2 ст. 156, ч. 1 ст. 301-1 КК України,

У С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування клопотання зазначено, що групою слідчих СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості щодо якого 02.09.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001840, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156, ч. 2 ст. 301, ч. 1 ст. 301-1 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений день та час, але не пізніше 31.08.2023 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 , виник злочинний умисел, спрямований на вчинення розпусних дій щодо малолітньої особи.

З метою реалізації власного умислу ОСОБА_4 за допомогою інтернет-мережі, а саме під час гри в «Call of Duty», почав підшукувати серед користувачів даного сайту малолітню особу. Відшукавши на вказаному сайті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , впевнився, що останній є малолітньою, після чого вирішив реалізувати свій злочинний умисел щодо нього.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вчинення розпусних дій щодо малолітньої особи, в невстановлений день та час, але не пізніше 31.08.2023, ОСОБА_4 почав спілкування із малолітнім ОСОБА_7 , та, користуючись його довірою, дізнався номер мобільного телефону останнього і, в подальшому, запропонував почати переписуватись в мобільному додатку «Вайбер».

Усвідомлюючи малолітній вік, природну вікову незрілість ОСОБА_7 , використовуючи довірливе ставлення до себе, ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 , вчинив розпусні дії щодо малолітнього потерпілого, за допомогою інтернет-мережі, а саме мобільного додатку «Вайбер» в невстановлений день та час, але не пізніше 31.08.2023, здійснював цинічні переписки з останнім на теми сексуального характеру, відверто розповідаючи про статеві органи чоловіка, при цьому останній використовував детальні розповіді про акти онанізму та їх значення.

При цьому, ОСОБА_4 , користуючись довірливим станом ОСОБА_7 до себе просив останнього зробити та надіслати йому фотографії в оголеному стані в повний зріст та в інших позах та окремо фотографію оголених статевих органів потерпілого, а також, здійснити акт онанізму, на що останній погоджуючись виконував вказівки ОСОБА_4 .

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, що виразились у вчиненні розпусних дій щодо малолітнього, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що 31.08.2023 року ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , розповсюджував фотографії порнографічного характеру в месенджері "Вайбер" малолітньому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Так, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановлений час та місці здійснив фото порнографічного характеру, тим самим здійснив виготовлення відеопродукції порнографічного характеру, яке в подальшому зберігав з метою розповсюдження.

Після чого, 31.08.2023 року о 15.27 год, за допомогою мобільного додатку «Viber», до якого приєднано номер мобільного оператора «Лайфселл» НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_4 , надіслав абоненту мобільного оператору ПрАТ «Київстар» НОМЕР_2 , яким користується малолітній ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , фотографії порнографічного характеру з назвами «IMG-6bdaaa712a21ffbb162ea731a60224dc-V та «IMG-d7d3130cabd09c9d9b17bb3d1702c501-V» , які згідно висновку експерта № СЕ-19/111-23/59844-МЗ від 14.11.2023 відносяться до порнографії, чим принизив честь та гідність останнього та порушив моральні засади суспільства в частині розповсюдження інформації про статеве життя.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , своїми умисними діями, які виразилися у розповсюдженні неповнолітнім зображень порнографічного характеру, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 301 КК України.

Крім того, з 09.05.2024 по 21.05.2024, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , знаходячись за адресою свого проживання: АДРЕСА_1 , неодоразово, реалізуючи намір, направлений на умисне одержання доступу до дитячої порнографії з використанням інформаційно-комунікаційних систем, та подальше умисне зберігання дитячої порнографії без мети збуту чи розповсюдження, порушуючи суспільну мораль у сфері статевих стосунків, діючи всупереч суспільним відносинам, що складаються з приводу протидії розповсюдження порнографії і які є формою порушення принципів статевої моралі та спричиняє шкоду моральному вихованню людей, шляхом створення викривленого уявлення про інтимні стосунки між статями, в порушення вимог ст.2 Закону України «Про захист суспільної моралі» від 20.11.2003, Конвенції Ради Європи «Про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства», яку ратифіковано 20.06.2012 року, використовуючи мобільний телефон, підключений до мережі Інтернет, діючи умисно протиправно одержав доступ, знайшов та завантажив (придбав) у визначену ним папку на вищевказаному мобільному телефоні дитячу порнографію, а саме відео файли та почав його зберігати для особистого перегляду без мети збуту чи розповсюдження до 08 години 58 хвилин 22.05.2022, тобто до моменту їх вилучення працівниками поліції в ході проведення санкціонованого обшуку.

Таким чином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , одержав доступ до дитячої порнографії з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем чи технологій та зберігав її без мети збуту чи розповсюдження, тобто вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч.1 ст. 301-1 КК України.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 301-1 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання від 2 до 6 років позбавлення волі.

Підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази:

1) Протокол допиту свідка ОСОБА_8 ;

2) протокол огляду від 02.09.2023;

3) протокол допиту малолітнього потерпілого ОСОБА_7 ;

4) протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 04.04.2024;

5) протокол обшуку від 22.05.2024;

6) протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 22.05.2024;

7) повідомлення про підозру ОСОБА_4 ;

8) протокол огляду документа від 24.05.2024;

9) протокол огляду речей від 24.05.2024;

10) протокол огляду документа від 24.05.2024;

11) протокол огляду документа від 24.05.2024;

12) протокол огляду документа від 24.05.2024;

13) протокол огляду документа від 24.05.2024;

14) висновком експерта №СЕ-19/111-24/33974-МЗ від 14.06.2024;

15) висновком експерта №СЕ-19/111-24/33969-МЗ від 12.06.2024;

16) висновком експерта №СЕ-19/111-24/33979-МЗ від 03.07.2024;

17) іншими матеріалами в їх сукупності.

Відповідно до вимог п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України запобіжний захід є заходом забезпечення кримінального провадження.

Однією з підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження є наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення відповідного ступеню тяжкості.

23.05.2024 слідчим суддею Подільського районного суду м. Києва задоволено клопотання слідчого та застосовано стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20.07.2024 включно та водночас визначено заставу в розмірі 80 неоподаткованих мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн та у випадку внесення застави покладено на останнього наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за першим викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання;

- повністю утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими, анкетні данні яких зазначені в поданому до суду клопотанні.

Строк дії ухвали слідчого судді відносно підозрюваного ОСОБА_4 припиняє свою дію 20.07.2024, однак, у визначенні строки досудове розслідування закінчити не видалось можливим.

Таким чином, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 під час досудового розслідування виникла необхідність в продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про задоволення клопотання у зв`язку з наступним.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

23.05.2024 року слідчим суддею Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 задоволено клопотання слідчого та застосовано стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20.07.2024 включно.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання від двох до шести років позбавлення волі.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У клопотанні, що є предметом розгляду, наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами, а саме: протокол допиту свідка ОСОБА_8 ; протокол огляду від 02.09.2023; протокол допиту малолітнього потерпілого ОСОБА_7 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 04.04.2024; протокол обшуку від 22.05.2024; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 22.05.2024; повідомлення про підозру ОСОБА_4 ; протокол огляду документа від 24.05.2024; протокол огляду речей від 24.05.2024; протокол огляду документа від 24.05.2024; протокол огляду документа від 24.05.2024; протокол огляду документа від 24.05.2024; протокол огляду документа від 24.05.2024; висновком експерта №СЕ-19/111-24/33974-МЗ від 14.06.2024; висновком експерта №СЕ-19/111-24/33969-МЗ від 12.06.2024; висновком експерта №СЕ-19/111-24/33979-МЗ від 03.07.2024; іншими матеріалами в їх сукупності.

Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, суд звертає увагу, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не одружений, тобто в нього відсутні стабільні соціальні зв`язки, які достатні для уникнення ризику переховування.

При аналізі ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення, слідчий суддя виходить з того, що підозрюваний вчинив умисний тяжкий злочин, офіційно не працює, постійного законного джерела доходу немає та може вчиняти злочин з метою особистого збагачення.

Аналізуючи ризик того, що підозрюваний може протиправно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить з того, що показання вказаних осіб мають істотне значення для доведення його винуватості у вчиненні кримінального правопорушення. Підозрюваному відоме місце проживання вказаних осіб. Вказаний ризик є актуальним не зважаючи на допит вказаних осіб під час досудового розслідування, оскільки вони підлягають безпосередньому допиту судом у судовому розгляді.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.

Згідно частин 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

А відтак суд приходить до висновку, що є достатні підстави для продовження щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадії досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених законом.

Задовольняючи клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 80 (восьмидесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за першим викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання; повністю утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими, анкетні данні яких зазначені в поданому до суду клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001840 від 02.09.2023, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 301, ч. 2 ст. 156, ч. 1 ст. 301-1 КК України - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Бурштин, не одруженому, раніше не судимому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , строк тримання під вартою з подальшим утриманням в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», на 36 днів, тобто до 22 серпня 2024 року, в межах строків досудового розслідування.

Заставу, визначену ухвалою слідчого судді від 23.05.2024 в розмірі 80 (восьмидесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), залишити без змін.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала слідчого судді діє до 22 серпня 2024 року та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її проголошення, копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження - для відома.

Копію ухвали направити ДУ «Київський слідчий ізолятор» - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1