Справа 688/1836/24
№ 1-кп/688/162/24
Ухвала

Іменем України

17 жовтня 2024 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за №0000412 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця, с. Терентіїв, Гощанського району Рівненської області, українця, громадянина України, неодруженого, на утриманні неповнолітніх дітей та утриманців не має, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , командира 2 механізованого взводу 4 механічної роти 2 механізованого батальйону, у військовому званні «лейтенант», раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

встановив:

22 квітня 2024 року до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області надійшли матеріали кримінального провадження №0000412 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Згідно обвинувального акта ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що 09.02.2024 близько 23.50 год, перебуваючи в будинку АДРЕСА_1 , діючи в умовах воєнного стану, умисно, таємно, шляхом вільного доступу викрав мобільний телефон марки та моделі «Xiaomi Redmi А2», чорного кольору, заподіявши потерпілому ОСОБА_6 матеріальної шкоди у розмірі 2121,67 грн.

20.05.2024 суд постановив ухвалу, якою призначив амбулаторну судову психолого-психіатричну експертизу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 .

Згідно висновку експерта №586 від 25.07.2024 ОСОБА_4 на час вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення виявляв органічний емоційно-лабільний розлад, посттравматичний стресовий розлад. На період інкримінованого йому кримінального правопорушення не в повній мірі розумів свої дії та неповною мірою міг керувати ними.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 подала клопотання про закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_4 , у зв`язку з декриміналізацією вчиненого ним діяння.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав заявлене клопотання.

Прокурор просив закрити кримінальне провадження на підставі п. 4 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 6 ст. 3 КК України, зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексута/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

За загальним правилом, закріпленим у ч. 2 ст. 4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності. Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Зазначений підхід закріплено у частині 1ст. 58 Конституції України, відповідно до якої закони та інші нормативно-правові акти, що пом`якшують або скасовують відповідальність, мають зворотну дію в часі.

Зміст цієї конституційно-правової норми деталізовано у ч. 1 ст. 5 КК України. Згідно із частиною першою цієї статті закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-ХІ від 18 липня 2024 року, який набрав чинності 09 серпня 2024 року, внесено зміни до КУпАП, а саме статтю 51 КУпАП викладено в редакції, яка визначає відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Неоподатковуваний мінімум в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового Кодексу, для відповідного року, яким передбачено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом на 1 січня звітного податкового року, для будь-якого платника податку.

Таким чином два неоподатковуваних мінімуми доходів громадян дорівнюють 100 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи та відповідно станом на 01.01.2024 року становить 3028 грн.

Дія Закону «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX, який набрав чинності 09.08.2024, має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Таким чином, з 09.08.2024 року діяння, в якому обвинувачується ОСОБА_4 перестало бути кримінально караним .

З огляду на викладене, після втрати чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, у вчиненні якого обвинувачувався ОСОБА_4 суд зобов`язаний вирішити питання про закриття кримінального провадження.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України надійшло до суду 22.04.2024, час розгляду даного кримінального провадження судом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, оскільки Законом України № 3886-ХІ від 18 липня 2024 року внесено зміни до ст. 51 КУпАП та збільшено розмір вартості майна, який впливає на розмежування адміністративного правопорушення та кримінального правопорушення та кваліфікацію дій особи.

Так, в обвинувальному акті зазначено, що протиправними діями ОСОБА_4 заподіяна майнова шкода ОСОБА_6 на суму 2121,67 грн, тобто встановлена досудовим розслідуванням заподіяна шкода обвинуваченим не перевищує 2 неоподатковуваних мінімумів громадян, що становить 3028 грн.

Положення п. 4-1 ч.1ст. 284 КПК України передбачають, що кримінальне провадження закривається у разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 479-2 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1ст. 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

В судовому засіданні обвинувачений підтримав клопотання про закриття кримінального провадження за обвинуваченням його за ч. 3 ст. 190 КК України з підстави, передбаченої п.4-1 ч.1ст. 284 КПК України, тим самим надав згоду на його закриття.

Враховуючи вище зазначене, кримінальне провадження підлягає закриттю на підставі п.4-1 ч.1ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Крім того, у зв`язку із закриттям кримінального провадження на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, процесуальні витрати на залучення експерта слід віднести на рахунок держави, долю речових доказів вирішити відповідно до ст. 100 КПК України, арешт речового доказу - скасувати.

Керуючись ст. ст.284,314,372, 479-2 КПК України, ст.ст.3,4,5 КК України,-

постановив

Кримінальне провадження за №0000412 від 05.03.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України закрити на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Процесуальні витрати на залучення експертів в розмірі 1514,56 грн віднести на рахунок держави.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 18.03.2024 на мобільний телефон марки та моделі «Xiaomi Redmi Ф2», об`ємом пам`яті 2Gb/32Gb, чорного кольору.

Речовий доказ - мобільний телефон марки та моделі «Xiaomi Redmi Ф2», об`ємом пам`яті 2Gb/32Gb, чорного кольору, який зберігається у кімнаті зберігання речових доказів СУ ГУНП в Хмельницькій області - повернути потерпілому ОСОБА_6 .

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду через Шепетівський міськрайонний суд протягом 7 днів з дня її оголошення.

Суддя Неоніла БЕРЕЗЮК