Справа № 304/1044/24 Провадження № 1-кс/304/429/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2024 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за №0000033 від 23 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, про арешт майна,

У С Т А Н О В И В :

прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням на підставі матеріалів кримінального провадження, внесених до ЄРДР за № 0000033 від 23 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, про накладення арешту на майно, яке було вилучено в ході огляду 23 квітня 2024 року території за адресою: АДРЕСА_1 , а саме дві картонні коробки з тютюновими виробами без марок акцизного податку «UTRA» Neo Black у кількості 100 (сто) блоків (1 000 пачок), одну картонну коробку з тютюновими виробами без марок акцизного податку «Marshall» Power de Luxe у кількості 50 (п`ятдесят) блоків (500 пачок) та одну картонну коробку з тютюновими виробами без марок акцизного податку «Brut White» Slims у кількості 50 (п`ятдесят) блоків (500 пачок). Клопотання мотивує тим, що ТУ БЕБ проводиться досудове розслідування даного кримінального провадження, підставою для реєстрації якого стало повідомлення 27 прикордонного загону про виявлене кримінальне правопорушення № 05.3/330-24Вих від 22 квітня 2024 року, згідно якого громадянка ОСОБА_4 , використовуючи транспортний засіб марки «Мерседес Бенц Віто», р/н НОМЕР_1 , здійснила придбання з метою збуту та транспортувала з метою збуту тютюнові вироби без марок акцизного податку. Як вказує прокурор, 22 квітня 2024 року за результатами проведеного огляду території за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено 4 картонних коробки з тютюновими виробами без марок акцизного податку наступного асортименту дві коробки «Utra» Neo Black, у кількості 100 (сто) блоків (1 000 пачок), одна коробка «Marshall» POWER DE LUXE у кількості 50 блоків (500 пачок), одна коробка «Brut White» SLIMS у кількості 50 блоків (500 пачок). Також прокурор зазначає, що у ході огляду будь яких товарно-супровідних документів, накладних, видаткових, податкових накладних, ліцензій, дозволів, сертифікатів якості/відповідності, інших документів, що підтверджують якість, походження тютюнових виробів, не виявлено та водієм не надано. Вилучені речі, на думку прокурора, є предметом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, оскільки не марковані марками акцизного податку встановленого зразка, та будуть використані як доказ факту і обставин вчинення вказаного кримінального правопорушення. Прокурор також зазначає, що не накладення арешту на вилучене під час огляду майно може призвести до втрати речових доказів у даному кримінальному провадженні. Враховуючи викладене, прокурор, посилаючись на норми кримінального процесуального закону, що визначають питання речових доказів та арешту майна, вказує, що з метою збереження речових доказів у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене під час огляду майно, тому просить клопотання задовольнити.

У судове засідання ініціатор клопотання не з`явився, однак направив слідчому судді заяву, в якій клопотання підтримав та просив таке задовольнити.

У судове засідання власник/користувач майна не з`явилася, будучи повідомленою про місце, дату та час розгляду клопотання у встановленому законом порядку.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Вивчивши клопотання та додані матеріали, зваживши доводи викладені у клопотанні, слідчий суддя прийшов до такого висновку.

Пунктом 4 частини 2 статті 36 КПК України передбачено, що прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом.

Частина 5 статті 171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З протоколу огляду видно, що такий здійснювався 22 квітня 2024 року з 13.30 до 15.04 год; клопотання подане до відділення зв`язку 23 квітня 2024 року.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 цього Кодексу під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 цього Кодексу арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як видно з матеріалів клопотання, до органу досудового розслідування надійшло повідомлення 27 прикордонного загону про виявлення кримінального правопорушення (протиправного діяння, що містить ознаки злочину) від 22 квітня 2024 року № 05.3/330-24Вих про те, що того ж дня в ході проведення комплексу оперативно-розшукових заходів головним оперативно-розшуковим відділом (з м. д. н. п. НОМЕР_2 ) головного оперативно-розшукового відділу 27 прикордонного загону було отримано інформацію про громадянку України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка здійснила незаконне придбання та транспортування з метою збуту чотирьох ящиків тютюнових виробів, без марок акцизного податку України, використовуючи транспортний засіб марки «Мерседес-Бенц Віто», р/н НОМЕР_1 (а. к. НОМЕР_3 ).

На підставі вказаного повідомлення та добровільної згоди користувача ОСОБА_5 органом досудового розслідування 22 квітня 2024 року у період часу з 13.30 год по 15.04 год детективом ОСОБА_6 з участю користувача приміщення ОСОБА_5 проведено огляд місця події території за адресою: АДРЕСА_1 , де ліворуч від входу виявлено картонні коробки, обгорнуті у прозору плівку; вказані коробки до домогосподарства ОСОБА_5 привезла громадянка ОСОБА_7 Всередині картонних коробок виявлені тютюнові вироби без марок акцизного податку, а саме дві коробки з тютюновими виробами марки «Urta» Neo Black, загальною кількістю 100 (сто) блоків, одну коробку з тютюновими виробами марки «Marshall» POWER, загальною кількістю 50 блоків, та одну коробку марки «Brut White» SLIMS, у кількості 50 блоків. За наслідками огляду зазначені тютюнові вироби були вилучені (а. к. 6, 9-11).

Двадцять третього квітня 2024 року за вказаним фактом було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, що підтверджується Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000033 від 23 квітня 2024 року (а. к. 4).

Як видно з матеріалів клопотання постановою детектива Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_8 про визнання вилучених речей речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від 23 квітня 2024 року вилучені тютюнові вироби визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000033 від 23 квітня 2024 року (а. к. 12-зворот).

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи всі наведені вище обставини, на переконання слідчого судді, наразі наявні підстави для накладення арешту на вилучені тютюнові вироби з метою збереження речових доказів, оскільки такі можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та могли бути набуті кримінально протиправним шляхом.

На підставі наведеного слідчий суддя прийшов до висновку, що прокурором доведено, що вилучені під час огляду тютюнові вироби різних марок, що не марковані марками акцизного податку України встановленого зразка, відповідно до положень ст. 170 КПК України відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, постановою детектива від 23 квітня 2024 року визнані речовими доказами, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки можуть бути використані як докази події кримінального правопорушення, доведення вини осіб, які його вчинили, та інших обставин, що підлягають доказуванню під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000033 від 23 квітня 2024 року.

Аналізом положень ч. 2, 3 ст. 170 КПК України встановлено, що майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

На думку слідчого судді, таке втручання органів досудового розслідування у права і свободи особи, є розумним та пропорційним меті кримінального провадження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту тютюнових виробів, що не марковані марками акцизного податку України встановленого зразка, враховує можливість використання таких як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за їх допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Частиною 5 статті 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Нормами частини 4 статті 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

При цьому, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК).

Водночас слідчий суддя зауважує, що на даному етапі досудового розслідування не вирішує питання про наявність усіх елементів складів кримінальних правопорушень, винуватість чи невинуватість осіб у їх вчиненні і не визначає ступінь вини таких осіб, а лише на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей встановлює, що існують об`єктивні дані про вчинення вказаних у клопотанні кримінальних правопорушень, у зв`язку з якими вирішується питання про арешт майна.

Керуючись ст. 36, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за №0000033 від 23 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на дві картонні коробки з тютюновими виробами без марок акцизного податку марки «UTRA» Neo Black у кількості 100 (сто) блоків (1 000 пачок), одну картонну коробку з тютюновими виробами без марок акцизного податку марки «Marshall» Power de Luxe у кількості 50 (п`ятдесят) блоків (500 пачок) та одну картонну коробку з тютюновими виробами без марок акцизного податку марки «Brut White» Slims у кількості 50 (п`ятдесят) блоків (500 пачок), шляхом заборони користуватися та розпоряджатися вказаним майном.

Виконання зазначеної ухвали покласти на прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Згідно із ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1