н.п 1-кп/766/3784/24
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.11.2024 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , розглянувши в спрощеному провадженні без виклику сторін судового провадження кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000129 від 12.05.2023 року за обвинуваченням:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця с. Чотирбоки Шепетівського району Хмельницької області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.2 ст. 28 ч. 1 ст. 249 КК України, -

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженеця смт. Білозерка Херсонської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , маючого на утриманні 1 неповнолітню дитину та 2 малолітніх дітей, раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.2 ст. 28 ч. 1 ст. 249 КК України,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 , вранці 12.05.2023 року (точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) за попередньою змовою з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючи на меті протиправний прямий умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, порушуючи ст.ст. 27, 52-1, 63 Закону України «Про тваринний світ»; ст.ст.7,9 Закону України «Про природно-заповідний фонд», підпункт 1 пункту 1 розділу IV «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 за № 700, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 р. за № 1412/38748 та п.4.5. Положення про Національний природний парк «Нижньодніпровський», маючи при собі 3 мисинові сітки, дерев`яний човен з 2 веслами, знаходячись на акваторії Білого озера на території Національного природного парку « ІНФОРМАЦІЯ_3 », в межах АДРЕСА_2 , здійснив незаконний рибний промисел шляхом вилову різних порід біоресурсів, а саме 7 екземплярів карася сріблястого, 2 екземплярів сазана, 8 екземплярів ляща, спричинивши рибному господарству України, в особі Національного природного парку «Нижньодніпровський» (), згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи, шкоду в розмірі 133702 грн. 26 коп. (сто тридцять три тисячі сімсот дві гривні 26 копійок), яка є істотною.

Суд кваліфікує дії ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 28 ч.1 ст. 249 КК України як незаконне зайняття рибним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

ОСОБА_3 вранці 12.05.2023 року (точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) за попередньою змовою з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи на меті протиправний прямий умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, порушуючи ст.ст. 27, 52-1, 63 Закону України «Про тваринний світ»; ст.ст.7,9 Закону України «Про природно-заповідний фонд», підпункт 1 пункту 1 розділу IV «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 за № 700, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 р. за № 1412/38748 та п.4.5. Положення про Національний природний парк «Нижньодніпровський», маючи при собі 3 мисинові сітки, дерев`яний човен з 2 веслами, знаходячись на акваторії Білого озера на території Національного природного парку « ІНФОРМАЦІЯ_3 », в межах АДРЕСА_2 , здійснив незаконний рибний промисел шляхом вилову різних порід біоресурсів, а саме 7 екземплярів карася сріблястого, 2 екземплярів сазана, 8 екземплярів ляща, спричинивши рибному господарству України, в особі Національного природного парку «Нижньодніпровський» (), згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи, шкоду в розмірі 133702 грн. 26 коп. (сто тридцять три тисячі сімсот дві гривні 26 копійок), яка є істотною.

Суд кваліфікує дії ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 28 ч.1 ст. 249 КК України як незаконне зайняття рибним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Прокурор звернувся до суду із обвинувальним актом щодо вчинення кримінального проступку, та з клопотанням про розгляд кримінального проступку у порядку спрощеного провадження без проведення судового розгляду у судовому засіданні.

До вказаного обвинувального акту відносно ОСОБА_2 , ОСОБА_3 долучена письмова заява обвинувачених, що складена у присутності захисника ОСОБА_5 , відповідно до якої вони беззаперечно визнають свою винуватість у вчиненні інкримінованого їм кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч.1 ст. 249 КК України, не оспорюють встановлені досудовим розслідуванням обставини, згодні на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні та без їх участі, цивільний позов визнають в повному обсязі .

Крім того до вказаного обвинувального акту відносно ОСОБА_2 , ОСОБА_3 долучена письмова заява представника потерпілого ОСОБА_6 відповідно до якої він не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини, згоден на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні та без його участі.

Враховуючи те, що обвинувачені ОСОБА_2 , ОСОБА_3 беззаперечно визнали свою вину у вчиненні інкримінованого їм органом досудового слідства правопорушення при обставинах, викладених у обвинувальному акті, та беручи до уваги, що інші учасники судового провадження також не оспорюють встановлені органом досудового розслідування обставини, із врахуванням того, що до обвинувального акту долучено заяви обвинувачених з цього приводу, та представника потерпілого, суд вважає за можливе провести розгляд обвинувального акту щодо вчинення кримінального проступку у спрощеному провадженні в порядку ст. 382 КПК України без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження та без фіксування за допомогою технічних засобів в порядку, визначеному ч. 4 ст. 107 КПК України.

При обранні виду та розміру покарання обвинуваченому ОСОБА_2 суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке за законом станом на день ухвалення вироку віднесене до кримінальних проступків, особу обвинуваченого, який має постійне місце проживання, раніше не судимий, також судом враховується його відношення до вчиненого, свою вину визнав в повному об`ємі, цивільний позов визнав повністю, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває. Обставиною, що пом`якшує покарання обвинуваченого ОСОБА_2 відповідно до п.1 ч.1 ст. 66 КК України, судом визнано щире каяття. Обставина, що обтяжує покарання судом не встановлено.

При обранні виду та розміру покарання обвинуваченому ОСОБА_3 суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке за законом станом на день ухвалення вироку віднесене до кримінальних проступків, особу обвинуваченого, який має постійне місце проживання, раніше не судимий, також судом враховується його відношення до вчиненого, свою вину визнав в повному об`ємі, цивільний позов визнав повністю, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває. Обставиною, що пом`якшує покарання обвинуваченого ОСОБА_3 відповідно до п.1 ч.1 ст. 66 КК України, судом визнано щире каяття. Обставина, що обтяжує покарання судом не встановлено.

Cуд не враховує вказану в обвинувальному акті обставину як обтяжуючу покарання обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_2 - вчинення кримінального правопорушення групою осіб за попередньою змовою , так як вона є кваліфікуючою ознакою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України (ч.4 ст. 67 КК України, п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 24.10.2003 Про практику призначення судами кримінального покарання).

Відповідно до ч. 5 ст. 68 КК України, ч. 2 ст. 28 КК України при призначенні покарання суд враховує характер та ступінь участі кожного з обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, а саме спільні дії обвинувачених за попередньою змовою між собою, які суд загалом розцінює як рівнозначні.

Враховуючи викладене суд вважає, що обвинуваченому ОСОБА_2 , враховуючи його згоду висловлену в заяві, в межах санкції ч. 1 ст. 249 КК України, враховуючи відсутність обмежень визначених ст. 59-1 КК України, призначити покарання у вигляді пробаційного нагляду. Наведене відповідатиме завданням та цілям кримінального покарання, та сприятиме виправленню обвинуваченого, що буде достатнім для його виправлення та попередження вчинення нових кримінальних правопорушень.

Враховуючи викладене суд вважає, що обвинуваченому ОСОБА_3 , враховуючи його згоду висловлену в заяві, в межах санкції ч. 1 ст. 249 КК України, враховуючи відсутність обмежень визначених ст. 59-1 КК України, призначити покарання у вигляді пробаційного нагляду. Наведене відповідатиме завданням та цілям кримінального покарання, та сприятиме виправленню обвинуваченого, що буде достатнім для його виправлення та попередження вчинення нових кримінальних правопорушень.

Дане покарання, виходячи з принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації, буде необхідним і достатнім для виправлення обвинувачених та попередження вчинення нових кримінальних правопорушень. Крім того, призначення такого покарання буде відповідати принципу необхідності і достатності для виправлення обвинуваченого і є дотриманням судом принципів «рівних можливостей» та справедливого судового розгляду» встановлених ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини та нормам кримінального законодавства України.

Щодо цивільного позову.

Вирішуючи цивільний позов про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 завданої ними матеріальної шкоди у розмірі 133702 грн. 26 коп., суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 127 КПК України, шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого.

Частиною 1 ст. 129 КПК України, передбачено, що ухвалюючи обвинувальний вирок, постановляючи ухвалу про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, суд залежно від доведеності підстав та розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України, а відповідно до ст. 69 вказаного Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно із ст. 1190 ЦК України, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Позов обґрунтований тим, що внаслідок спільних протиправних дій обвинувачених у наведеній події незаконного вилову були спричинені матеріальні збитки.

Відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи № 24-650 від 01.02.2024, розмір шкоди, заподіяний внаслідок незаконного добування водних біоресурсів на території «Нижньодніпровського Національного парку» становить 133702 гривень 26 копійок.

Згідно з ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Як зазначено в ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Зважаючи на те, що з досліджених в ході судового розгляду доказів встановлена винуватість обвинувачених у завданні їх спільними діями шкоди, внаслідок порушення ними законодавства про тваринний світ та законодавства про охорону навколишнього природного середовища, суд приходить до висновку, що цивільний позов підлягає задоволенню у повному обсязі з солідарним стягненням з обвинувачених суми відшкодування матеріальної шкоди.

Таким чином, цивільний позов до обвинувачених ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок вчинення ними кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 249 КК України, є обґрунтованим та підставним, а тому підлягає задоволенню в повному обсязі.

Щодо речових доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 96-1 КК України, спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого, зокрема ч. 1 ст. 249 КК України.

Відповідно до п. 3, 4 ч. 1 ст. 96-2 КК України, спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 3) були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Таким чином, щодо речових доказів, зокрема, човен дерев`яний зеленого кольору у кількості 1 одиниця; сітки мисинові у кількості 2 одиниці, довжиною 50 та 45 метрів; лящ, у кількості 20 одиниць; карась, у кількості 2 одиниці; човен дерев`яний сірого кольору у кількості 1 одиниця; сітки мисинові у кількості 3 одиниці довжиною 40, 60, 80 метрів; сазан у кількості 2 одиниці; карась у кількості 7 одиниць; лящ, у кількості 9 одиниць, суд вважає за необхідне застосувати спеціальну конфіскацію.

На підставі ч. 4 ст. 174 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність скасування арешту майна, який був накладений ухвалами слідчих суддів Центрального районного суду м. Миколаєва від 16.05.2023 року.

Під час досудового розслідування був залучений експерт, витрати на залучення якого склали 15902 грн. 88 коп. Зазначені витрати, у відповідності до вимог ст. 122 КПК України є процесуальними витратами.

На підставі ч. 2 ст. 124 КПК України з обвинувачених в рівних частинах на користь держави підлягають стягненню судові витрати на залучення експерта.

Підстав для застосування до обвинувачених запобіжного заходу до набрання вироком законної сили суд не вбачає.

Керуючись ст. ст. 100, 124, 368-371, 373-376, 381, 382 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст. 249 КК України та призначити покарання у виді пробаційного нагляду строком на 1 (один) рік.

На підставі ч. 2, п.4 ч.3 ст. 59-1 КК України зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 : періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації; виконувати заходи, передбачені пробаційною програмою.

Попередити ОСОБА_2 , що уразі ухилення від відбування покарання у виді пробаційного нагляду настає відповідальність за ч.3 ст. 389 КК України, яка передбачає покарання у виді обмеження волі на строк до трьох років.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст. 249 КК України та призначити покарання у виді пробаційного нагляду строком на 1 (один) рік.

На підставі ч. 2, п.4 ч.3 ст. 59-1 КК України зобов`язати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 : періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації; виконувати заходи, передбачені пробаційною програмою.

Попередити ОСОБА_3 , що уразі ухилення від відбування покарання у виді пробаційного нагляду настає відповідальність за ч.3 ст. 389 КК України, яка передбачає покарання у виді обмеження волі на строк до трьох років.

Цивільний позов задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), на користь рибного господарства України, в особі Національної природного парку «Нижньодніпровський» суму шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, в розмірі 133702 грн. 26 коп. (сто тридцять три тисячі сімсот дві гривні 26 копійок) шляхом перерахування вказаної суми на розрахунковий рахунок НОМЕР_3 , фонду охорони навколишнього природного середовища Білозерської селищної військової адміністрації Херсонського району Херсонської області, отримувач - ГУК у Херсонській області/Білозерська СТГ, 24062100, код отримувача(ЄДРПОУ) - 37959517, Банк отримувача - Державна казначейська служба України м. Київ, код класифікації доходів бюджету - 24062100.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаїва від 16.05.2023 року, справа № 490/4055/23 якою накладено арешт на майно, яке було вилучене 12.05.2023 року в ході огляду місця події а саме: човен дерев`яний зеленого кольору у кількості 1 одиниця; сітки мисинові у кількості 2 одиниці, довжиною 50 та 45 метрів; лящ, у кількості 20 одиниць; карась, у кількості 2 одиниці; човен дерев`яний сірого кольору у кількості 1 одиниця; сітки мисинові у кількості 3 одиниці довжиною 40, 60, 80 метрів; сазан у кількості 2 одиниці; карась у кількості 7 одиниць; лящ, у кількості 9 одиниць - скасувати.

На підставі ст. ст. 96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію та конфіскувати у дохід держави речові докази: човен дерев`яний зеленого кольору у кількості 1 одиниця; сітки мисинові у кількості 2 одиниці, довжиною 50 та 45 метрів; лящ, у кількості 20 одиниць; карась, у кількості 2 одиниці; човен дерев`яний сірого кольору у кількості 1 одиниця; сітки мисинові у кількості 3 одиниці довжиною 40, 60, 80 метрів; сазан у кількості 2 одиниці; карась у кількості 7 одиниць; лящ, у кількості 9 одиниць.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь держави витрати на залучення експерта в розмірі 7951 гривень 44 копійок.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), на користь держави витрати на залучення експерта в розмірі 7951 гривень 44 копійок.

Копія вироку за результатами розгляду обвинувального акту щодо вчинення кримінального проступку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надсилається учасникам судового провадження.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Вирок може бути оскаржено до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області протягом тридцяти діб з моменту його проголошення з урахуванням особливостей, передбачених ст. 394 КПК України.

Учасники судового провадження протягом строку апеляційного оскарження мають право заявити клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Суддя ОСОБА_1