Справа № 991/7677/24
Провадження 1-кс/991/7710/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , детектива ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокурори ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000253 від 28.05.2024,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду звернувся прокурор у кримінальному провадженні № 0000253 від 28.05.2024 із клопотанням про арешт вилученого 15.08.2024 в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , мобільного телефону iPhone 14 Pro Max, серійний номер: НОМЕР_1 та планшета iPad Pro, серійний номер: НОМЕР_2 , із забороною володіти, користуватися та розпоряджатися таким майном.

Клопотання призначено до розгляду в судовому засіданні на 23.08.2024.

У клопотанні прокурор ОСОБА_4 просив здійснювати розгляд у закритому судовому засіданні та, відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», без наступного оприлюднення змісту ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Поряд з цим, у судовому засіданні детектив ОСОБА_3 , якій прокурором першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_6 доручено взяти участь у розгляді вказаного клопотання, не підтримала таке прохання та не наполягала на необхідності розгляду клопотання у закритому судовому засіданні.

За наведеного, слідчий суддя визнав за можливе здійснювати розгляд клопотання у відкритому судовому засіданні, з подальшим оприлюдненням змісту ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Щодо суті поданого клопотання детектив ОСОБА_3 просила задовольнити клопотання частково, оскільки органом досудового розслідування повністю скопійовано інформацію з планшета iPad Pro, серійний номер: НОМЕР_2 , а тому відсутня потреба в накладенні на нього арешту.

Власник майна ОСОБА_5 та його представник у судове засідання не прибули, про причину неявки не повідомили.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя визнав за можливе здійснювати розгляд клопотання за відсутності власника майна та його представника.

Заслухавши думку детектива, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно з ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 цієї статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Поряд з цим, необхідність арешту майна зумовлюється обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу зумовить труднощі чи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене.

Як вбачається з матеріалів судової справи, 15.08.2024 на підставі ухвали Вищого антикорупційного суду від 19.07.2024, у справі № 991/6244/24 проведено обшук житла ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Перевіряючи дотримання строків звернення із клопотанням про арешт вилученого майна, слідчий суддя встановив, що клопотання прокурора ОСОБА_4 про арешт майна подане до канцелярії суду 16.08.2024, тобто в межах строків, встановлених ч. 5 ст. 171 КПК України.

Вимоги до клопотання слідчого, прокурора про арешт майна викладені в ч. 2 ст. 171 КПК України. Так, зокрема, в клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як вбачається з клопотання, воно подане з додержанням вимог ст. 171 КПК України, містить всі встановлені законом обставини, а тому підстави для його повернення відсутні.

Детектив вказує на таку підставу для накладення арешту на майно, як збереження речових доказів.

Положеннями ст. 170 КПК України встановлено, що арешт з метою збереження речових доказів накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Слідчий суддя, суд при вирішенні питання про арешт майна повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна (п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України).

Встановлено, що слідчою групою детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000253 від 28.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Як зазначили прокурор у клопотанні та детектив у судовому засіданні, під час досудового розслідування встановлено, що за версією сторони обвинувачення, перемогу в публічних закупівлях великої складської техніки та іншого обладнання, які оголошуються Державним підприємством «Ізмаїльський морський торговельний порт» (далі - ДП «ІзМТП») протягом 2022-2024, отримує група компаній, що мають ознаки пов`язаності (подають фінансову та бухгалтерську звітність з одних IP-адрес, перераховують кошти спільним контрагентам тощо): ТОВ «КранТехЕлектро» (, директор - ОСОБА_7 ), ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» (, директор - ОСОБА_8 ), ТОВ «ЕкспортТрейдГруп» (, директор - ОСОБА_9 ). Водночас вказані ТОВ «КранТехЕлектро», ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ», ТОВ «ЕкспортТрейдГруп» фактично контролюються ОСОБА_10 (РНОКПП: НОМЕР_3 ), якому і підконтрольні керівники вказаних вище підприємств.

За доводами сторони обвинувачення, заволодіння грошовими коштами зазначених державних підприємств здійснюється шляхом попередньо узгоджених з ОСОБА_10 та його підлеглими, а також іншими, на даний час не встановленими особами, дій посадових осіб ДП «ІзМТП», ініціаторів закупівель, уповноважених осіб з проведення публічних закупівель та інших осіб-працівників вказаного державного підприємства, які умисно завищують очікувану вартість предметів закупівель, встановлюють у тендерній документації дискримінаційні умови, прописані під конкретного переможця (встановлення стислих строків поставки імпортованих товарів, вимоги надання документів, не передбачених законодавством, необгрунтоване звуження технічних параметрів предмета закупівлі під конкретний товар тощо), що могло призвести до завдання державному бюджету шкоди (збитків) в особливо великих розмірах.

За доводами прокурора загальна сума завищення по вищевказаних закупівлях може становити понад 39 млн грн.

З огляду на викладене, у органу досудового розслідування існують обґрунтовані підстави вважати, що службовими особами ДП «ІзМТП» за попередньою змовою із службовими особами суб`єктів господарювання - ТОВ «КранТехЕлектро», ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ», ТОВ «ЕкспортТрейдГруп», вчинено розтрату грошових коштів зазначеного державного підприємства в особливо великих розмірах під час закупівлі товарів, робіт, послуг за завищеними цінами, тобто вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України. При цьому такі особи, як стверджує слідство, фактично контролюються ОСОБА_10 (РНОКПП: НОМЕР_3 ).

Встановлені на підставі досліджених слідчим суддею матеріалів відомості у сукупності із доводами клопотання та поясненнями детектива у їх співставленні з диспозицією статті, яка передбачає кримінальну відповідальність за вчинення кримінального правопорушення, формують у слідчого судді переконання про наявність достатніх підстав вважати, що зазначене у клопотанні кримінальне правопорушення могло бути вчинене.

Водночас слід зауважити, що на даному етапі досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання про наявність усіх елементів складу кримінального правопорушення, винуватість чи невинуватість осіб у його вчиненні і не визначає ступінь вини таких осіб, а лише на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей встановлює, що існують об`єктивні дані про вчинення вказаного у клопотанні кримінального правопорушення, у зв`язку з яким вирішується питання про арешт майна.

15.08.2024 у кримінальному провадженні № 0000253 від 28.05.2024 на підставі ухвали Вищого антикорупційного суду від 19.07.2024, у справі № 991/6244/24 (т. 1, а. с. 88-94), проведено обшук житла ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1, а. с. 95-99).

Як вбачається з протоколу обшуку від 15.08.2024, у ході обушку було виявлено:

- мобільний телефон iPhone 14 Pro Max, серійний номер: НОМЕР_1 ;

- планшет iPad Pro, серійний номер: НОМЕР_2 .

За результатами поверхневого огляду зазначеного мобільного телефона під час проведення обшуку, виявлено контакт « ІНФОРМАЦІЯ_1 » з номером НОМЕР_4 та листування з даним контактом в додатку (месенджері) «WhatsApp». Крім того, в галереї мобільного телефону виявлено фото, які стосуються комерційних пропозицій від ТОВ «Порт і Флот», а також рахунки на оплату, де постачальником вказано ТОВ «Експорт Трейд Груп».

Під час поверхневого огляду планшету iPad Pro також виявлено контакт «Lz Fronta Sergey», однак, переписка була відсутня, незважаючи на те, що вказані пристрої керуються одним обліковим записом та синхронізовані між собою.

Таким чином, орган досудового розслідування зазначає, що на вказаних електронних пристроях міститься інформація, що має значення для кримінального провадження, а також необхідним є проведення їх експертного дослідження, у тому числі з метою відновлення видаленого листування, у зв`язку з чим детективом було прийнято рішення про вилучення зазначених пристроїв.

Згідно постанови детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_11 від 15.08.2024 мобільний телефон iPhone 14 Pro Max, серійний номер: НОМЕР_1 та планшет iPad Pro, серійний номер: НОМЕР_2 , вилучені 15.08.2024 під час обшуку житла ОСОБА_5 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні (т. 1, а. с. 102-103).

Однак, як пояснила у судовому засіданні детектив ОСОБА_3 , планшет iPad Pro оглянуто органом досудового розслідування та скопійовано інформацію, яка становить інтерес для досудового розслідування, наразі потреба в накладенні арешту на планшет відпала.

Водночас детектив стверджує, що в ході первинного огляду мобільного телефону iPhone 14 Pro Max досліджено папку «Фото», в якій віднайдено папку «WhatsApp» з вкладеними файлами. При перегляді вказаних файлів віднайдено фото-зображення від 19.07.2023, а саме: фото-копія рахунку №144 від 14.07.2023 на оплату за поставку залізобетонних плит ПАГ-14 згідно договору поставки №57-Р від 03.04.2023, укладеного між ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт» та ТОВ «ЕкспортТрейдГруп». Однак, при перегляді листування у месенджері «WhatsApp» вказаного фотозображення не знайдено. У зв`язку з цим детектив робить висновок, що листування, в ході якого власником телефону надсилалось (отримувалось) зазначене фото зображення, могло бути видалене.

Крім того, у ході проведення огляду встановлено, що для доступу до інформації, яка зберігається в пам`яті зазначеного мобільного телефона, вимагається введення пароля. Наявність виявленої системи логічного захисту доступу до інформації унеможливлює дослідження вмісту пам`яті телефона без застосування спеціальних технічних знань, навичок та обладнання для подолання системи логічного захисту доступу.

Таким чином, з метою відновлення видалених файлів, а також доступу до вмісту пам`яті телефона в органу досудового розслідування виникла необхідність у проведенні відповідного експертного дослідження.

За наведеного, постановою детектива ОСОБА_3 від 22.08.2024 призначено комплексну судову комп`ютерно-технічну експертизу та експертизу електронних комунікацій мобільного телефону iPhone 14 Pro Max, серійний номер: НОМЕР_1 .

Таким чином, враховуючи обставини вчинення кримінальних правопорушень, які розслідуються у даному кримінальному провадженні, беручи до уваги, що вказаний мобільний телефон міг використовуватися для комунікації з приводу подій, які є предметом досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що такий електронний пристрій може містити відповідне листування, фото- та відеофайли, документи, у тому числі приховані чи/та видалені файли, які мають значення для встановлення обставин, що розслідуються у цьому кримінальному провадженні.

За наведеного, слідчий суддя погоджується з тим, що є доцільним накладення арешту на вилучений під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , мобільний телефон iPhone 14 Pro Max, серійний номер: НОМЕР_1 , з огляду на існування сукупності розумних підозр вважати, що інформація, яка міститься в ньому може бути використана як доказ під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні, що забезпечить виконання завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

За наведеного, слідчий суддя вважає, що наразі в контексті потреб досудового розслідування існує необхідність у проведенні детального огляду вилученого телефону, у тому числі шляхом проведення експертного дослідження, що дозволить у повному обсязі скопіювати як вже наявні файли, так і ймовірно видалені. У такому випадку суттєвим для доступу до такої інформації є наявність самого пристрою, який буде становити предмет дослідження відповідного експерта.

Слідчий суддя також враховує, що з часу вилучення мобільного пристрою до часу розгляду клопотання про арешт майна минув досить незначний проміжок часу, що об`єктивно не давало органу досудового розслідування можливості здійснити його огляд, провести копіювання наявної інформації та відновити видалену.

На думку слідчого судді, досліджені під час судового розгляду матеріали свідчать про відповідність заявленого прокурором у клопотанні майна критеріям речових доказів, визначеним ст. 98 КПК України, так як вилучений мобільний телефон може містити інформацію та відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З аналізу положень ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України вбачається, що майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

З огляду на наведене, арешт майна з підстав, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів та є самостійною правовою підставою для арешту майна, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні та не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна, на відміну від інших правових підстав.

Частиною 11 ст. 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Доказів будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, слідчому судді під час розгляду не надані.

Натомість, відмова у задоволенні клопотання про арешт майна може потягнути безповоротну втрату відомостей, що містяться у вилученому електронному пристрої. А відтак існують обставини, які підтверджують, що незастосування арешту щодо вказаного майна призведе до приховування, зміни, зникнення, втрати, знищення, перетворення цього майна та інформації в ньому. Зважаючи на такі ризики, слідчий суддя вважає обґрунтованим застосувати заборону володіння, користування та розпоряджання вказаним майном.

Водночас слідчий суддя зауважує, що накладення арешту на відповідне майно не є припиненням права власності на нього або невідворотним позбавленням такого права. Хоча власник і обмежується у реалізації всіх правомочностей щодо відповідного майна, однак такий захід є тимчасовим.

На підставі наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що стороною обвинувачення доведено, що вилучений 15.08.2024 за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , мобільний телефон iPhone 14 Pro Мах, серійний номер: НОМЕР_1 , відповідно до положень ст. 170 КПК України відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, відповідно до постанови старшого детектива від 15.08.2024 визнаний речовим доказом, є об`єктом експертного дослідження, відповідно до постанови детектива від 22.08.2024, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки відомості, що містяться у ньому за своїм змістом можуть бути використані як докази події кримінального правопорушення, для встановлення кола фізичних осіб, які можуть бути причетні до його вчинення, та інших обставин, що підлягають доказуванню під час досудового розслідування даного кримінального правопорушення.

Врахувавши правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна, слідчий суддя дійшов висновку, що на даний час є підстави для накладення арешту на вилучений в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , мобільний телефон iPhone 14 Pro Мах, серійний номер: НОМЕР_1 , адже застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим і необхідним у даному кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, забезпечення збереження речових доказів.

Водночас детектив ОСОБА_3 зазначила, що потреба в накладенні арешту на планшет iPad Pro, серійний номер: НОМЕР_2 відпала, а тому в цій частині в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

За наведеного, клопотання прокурора підлягає задоволенню частково.

Керуючись статтями 7, 9, 131, 132, 170-173, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку 15.08.2024 за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на мобільний телефон iPhone 14 Pro Мах, серійний номер: НОМЕР_1 .

У задоволенні інших вимог клопотання відмовити.

Ухвала про накладення арешту виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень. Оскарження ухвали про накладення арешту не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1