ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/1401/24

Провадження № 1-кс/210/1449/24

26 вересня 2024 року

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

слідчого: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурорм Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 , подане у кримінальному провадженні №0000158 від 14.09.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

25.09.2024 року до провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції № 2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 , подане у кримінальному провадженні №0000158 від 14.09.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, про арешт майна, в якому просила слідчого суддю накласти арешт на на вилучене майно, а саме: мобільний телефон марки Redmi, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , з сім карткою ВФ «Україна» НОМЕР_3 , який запаковано до спец пакету №CRI 1144243, заборонивши будь-кому будь-яким чином відчужувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту, окрім слідчого, прокурора для забезпечення збереження речових доказів, та/або подальшого звернення в дохід держави та виконання завдань кримінального провадження.

В обґрунтування заявленого клопотання слідча зазначила, що 13.09.2023 року слідчим відділення ВП №1 (м. Яремче) Надвірнянського РВП ГУНП в Івано-Франківській області було вненесено відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 , за фактом того, що невідомі особа зателефонувала з номера НОМЕР_4 , яка представилась працівником мобільного зв`язку оператора Київстар та в подальшому шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, заволоділа грошовими коштами ОСОБА_5 , а також оформили кредитний договір «Оплату частинами» в магазині «Комфі», завдавши потерпілій ОСОБА_5 матеріальної шкоди.

В ході досудового розслідування слідчими ВП №1 (м. Яремче) Надвірнянського РВП ГУНП в Івано-Франківській області було встановлено, що номер мобільного телефону, з якого телефонували шахраї, потерпілій ОСОБА_5 , під час вчинення кримінального правопорушення фіксувався згідно базових станцій: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Стрельникова, 9, вул. Вадима Гурова35, вул. Степана Тільги, 16., отже місцем вчинення злочину являється територія яка обслуговується ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

29.09.2023 року постановою прокурора Яремчанського відділу Надвірняняської окружної прокуратури Івано-Франківської області було визначено територіальну підслідність та місце проведення досудового розслідування встановлено за ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

На даний час в провадженні слідчого відділення ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального №0000158 від 14.09.2023 за ознаками кримінального провадження передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Процесуальне керівництво даного кримінального провадження здійснює Криворізька південна окружна прокуратура.

Крім того, на території Металургійного району м. Кривого Рогу, група осіб (відомості яких не підлягають розголошенню) за попередньою змовою вчиняють шахрайські дії із використанням електронно-обчислювальної техніки, заволодіваючи грошовими коштами громадян.

На підставі ч.ч.1,4 ст.214 КПК України за вказаним фактом до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.190 КК України за №0000149 від 20.10.2023.

За показаннями потерпілої ОСОБА_5 встановлено, що невстановлені особи незаконно заволоділи належними її грошовими коштами, які знаходилися на банківських картах, відкритих в АТ КБ «Приватбанк», а також оформили кредит в магазині «Комфі», в аналогічний спосіб, вище вказана група шахраїв діє на території Металургійного району, тобто є підстави вважати що дана група причетна і до інших кримінальних правопорушень.

03.06.2024 року прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 об`єднано матеріали досудового розслідування у кримінальних провадженнях №№0000158, 0000149 - в одне провадження за № 0000158.

В ході досудового розслідування було отримано оперативну інформацію стосовно групи осіб, які перебуваючи на території Металургійного району м. Кривого Рогу, вчиняють шахрайські дії із використанням електронно-обчислювальної техніки, та заволодівають грошовими коштами громадян. Так, використовуючи мобільні сім-картки оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар», злочинці здійснюють виклики на номери абонентського зв`язку ПрАТ «Київстар» потерпілих осіб, які у останніх являються фінансовими у банківських установах, та в подальшому, представляючись співробітниками ПрАТ «Київстар», під приводом необхідності переходу на інші базові станції зв`язку для поліпшення якості зв`язку, або заміни сім-карти на новий її зразок із збереженням мобільного номеру телефону, шляхом шахрайства та введення в оману потерпілих, надають вказівки останнім вводити у наборі мобільного телефону комбінацію НОМЕР_5 *ХХХХХХ*ХХХХ#, що являється функцією ПрАТ «Київстар» по самостійному переносу мобільного номеру телефону на іншу сім-карту ПрАТ «Київстар» із збереженням номеру телефону, при цьому стара сім-карта блокується та в подальшому не працює, а номер телефону переноситься на раніше підготовлену злочинцями сім-картку ПрАТ «Київстар». Так, особи злочинця, отримуючи доступ до номерів абонентського зв`язку ПрАТ «Київстар», які являються фінансовими номерами у таких банках як АТ КБ «ПриватБанк», АТ «Ощадний банк України» та АТ «Райффайзен банк», та використовується як логін доступу у додатки онлайн-банкінгів, шляхом обману, без згоди та відома потерпілих осіб, заходять до особистих кабінетів онлайн-банкінгів, тим самим отримують доступ до інформації про поточний стан банківських рахунків потерпілих та отримують можливість здійснювати фінансові операції з грошовими коштами, що розміщуються на вказаних рахунках. Після цього, особи злочинців, не будучи законними держателями та не маючи права доступу до будь-яких операцій з картковими рахунками потерпілих, за допомогою особистих кабінетів онлайн-банкінгів, фінансового номеру, використовуючи функції «GooglePay», «ApplePay» та «Зняття грошових коштів без карткового рахунку» у банкоматах, здійснюють зняття готівкових коштів з карткових рахунків потерпілих через банкомати, які у своїй більшості знаходяться у Металургійному районі м. Кривого Рогу, здійснюють перекази з карткових рахунків потерпілих на інші карткові рахунки, також купують техніку у роздрібній мережі магазинів міста.

24.09.2024 року старшим слідчим СВ ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , було проведено огляд мобільного телефону марки Redmi Note13 в приміщенні кабінету №309 ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, де громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав для огляду даний мобільний телефон. Мобільний телефон марки Redmi Note13, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , з сім карткою ВФ «Україна» НОМЕР_3 , світло синього кольору екран без пошкоджень. Після огляду мобільний телефон поміщено до спец пакету № CRI 1144243.

Слідство вважає, що що відмова у накладенні арешту на перераховані речі може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування слідів кримінального правопорушення, які необхідно дослідити у ході проведення необхідних слідчих дій для встановлення істини у кримінальному провадженні.

Присутня у судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 , надала пояснення в обґрунтування клопотання, підтримала його з підстав та мотивів, викладених у ньому.

Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Загальні вимоги щодо порядку застосування будь-яких заходів забезпечення визначені статтями 131 та 132 КПК України.

Стаття 170 КПК встановлює, що арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом кримінального правопорушення.

При цьому, згідно з абз.1 ч.3 ст.171 КПК України для збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно може бути речовим доказом.

Водночас, відповідно до абз.1 ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз.2 ч.1 ст.170 КПК України. До таких ризиків відноситься можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

Також положеннями ч.10 ст.170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений на рухоме чи нерухоме майно, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.

До того ж, за змістом ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірністьобмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для третіх осіб.

Отже, з аналізу зазначених норм КПК України, при вирішення питання про арешт майна слідчий суддя має встановити:

1) існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину такої тяжкості, що дозволяє застосування арешту майна;

2) таке майно, відноситься до виду майна, на яке можна накладати арешт та перебуває у власності осіб, щодо майна яких його дозволено накладати арешт;

3) таке майно відповідає ознакам речовим доказом;

4) за допомогою арешту можливо досягнути завдань, для виконання яких прокурор звертається із клопотанням;

5) наслідки арешту майна для осіб, чиї права обмежуються, будуть розумними та співрозмірними із завданнями цього кримінального провадження.

З урахуванням вказаного, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення слідчого, слідчий суддя, встановлюючи наявність зазначених вище обставин, приходить до таких висновків.

Як зазначалося вище, арешт з метою збереження речового доказу може накладатися на майно будь-якої фізичної чи юридичної особи.

Слідчим суддею встановлено, що майно, відносно якого вирішується питання про його арешт, вилучене 24.09.2024 року старшим слідчим СВ ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , під час проведення огляду мобільного телефону марки Redmi Note13 в приміщенні кабінету №309 ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області за добровільною згодою громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказаний мобільний телефон марки Redmi Note13, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , з сім карткою ВФ «Україна» НОМЕР_3 , світло синього кольору екран без пошкоджень, після огляду поміщено до спец пакету № CRI 1144243.

Слідча суддя враховує, що згідно з частиною 2 статті 91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Згідно з частиною 2 статті 167 КПК України під час огляду може здійснюватись тимчасове вилучення майна, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до частини 2 статті 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Зі змісту поданого клопотання, доданих до нього матеріалів, встановлено, що слідчий просить про накладення арешту на вищевказане майно з метою збереження його як речового доказу. В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що вилучене майно визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні, та відповідає критеріям, визначених у статті 98 КПК України.

Як зазначалося вище, арешт на майно може бути накладено з метою збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до частини першої зазначеної статті речовими доказами, зокрема, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідча суддя дійшла висновку, що вилучене майно може бути арештоване з метою, вказаною у клопотанні - пункт 1 частини 2 статті 171 КПК України - збереження речових доказів.

Вилучене майно відповідає критеріям речових доказів, та на теперішній час не виникає сумнівів, що вони могли зберігти на собі сліди злочину, можуть містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, могли бути об`єктом кримінально протиправних дій, або набуті кримінально протиправним шляхом

Згідно з ч.1 ст.91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, серед іншого, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення тощо.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .

Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Слідча суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання частково, оскільки потреби досудового розслідування потребують з`ясування обставин його використання, та відповідають меті забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення огляду, і яка може бути використана для доведення відомостей про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим статті 98 КПК України.

Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, хоча власники обмежуються у реалізації правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим, а тому відповідні обмеження є розумними і співмірними, з огляду на завдання кримінального провадження.

За таких, обставин з огляду на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурорм Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 , подане у кримінальному провадженні №0000158 від 14.09.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, про арешт майна.

Керуючись ст.ст.131-132, 170, 173-174, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурорм Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 , подане у кримінальному провадженні №0000158 від 14.09.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони користування, розпоряджання та відчуження на тимчасово вилучене майно (речі та предмети), а саме: мобільний телефон марки Redmi, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , з сім карткою ВФ «Україна» НОМЕР_3 , який запаковано до спец пакету №CRI 1144243.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 26 вересня 2024 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1