печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2024 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , прокурора ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про відвід судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від розгляду провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. ст. 190 (в редакції, яка діяла на момент вчинення), ч. 4 ст. 27, ч. 4 ст. 369 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До провадження судді ОСОБА_1 надійшла заява захисника ОСОБА_3 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від розгляду зазначеного провадження.

Вказаний відвід мотивовано тим, що суддя відмовила у допуску вільних слухачів до залу судового засідання, чим порушила принцип гласності та відкритості судового провадження.

Разом з тим сторона захисту у судовому засіданні додатково зазначила, що підставою для відводу стало, зокрема, створення суддею перешкод щодо гласності та відкритості судового процесу та порушення права ОСОБА_5 на гласність та відкритість судового розгляду, що полягало у видаленні вільних слухачів із зали судового засідання 11.09.2024 та штучно створених умов для видалення всіх вільних слухачів із зали судового засідання 23.09.2024 без наявних на те підстав, поза межами судового розгляду, враховуючи, що судове засідання не почалось, а відтак усі особи, які перебували у залі судового засідання, могли не дотримуватись встановлених правил поведінки, оскільки судове засідання не було розпочато.

Також, сторона захисту посилається на те, що між журналом судового засідання від 23.09.2024 та відеозаписами є розбіжності.

Окрім цього, сторона захисту посилається на те, що суддею не встановлювалось коло осіб, які порушували порядок судового засідання 11.09.2024 і 23.09.2024, натомість це стало причиною недопущення усіх вільних слухачів до зали суду у судове засідання 18.10.2024, навіть тих, які не були присутні на попередніх засіданнях. Вказане послугувало причиною для звернення сторони захисту з клопотанням про відкритість і гласність судового процесу, у якому суддею ОСОБА_7 було відмовлено.

Крім того, сторона захисту вважає, що присутність представників засобів масової інформації не забезпечує безперервну трансляцію судового процесу в новинах, відтак не забезпечує дотримання принципу гласності та відкритості.

Також, сторона захисту посилається на те, що суддею ОСОБА_7 з метою легітимізації своїх дій було подано ряд звернень до Служби судової охорони, керівника аперату Печерського районного суду м. Києва та Територіального управління Державної судової адміністрації у м. Києві щодо надання відеозаписів з камер відеоспостереження у приміщеннях суду, посилаючись на вчинення невизначеним колом осіб втручання у здійснення нею правосуддя, з метою встановлення осіб, які були присутні у судових засіданнях 11.09.2024 та 23.09.2024, що підтверджує позицію сторони захисту стосовно того, що суддя ОСОБА_7 не встановивши осіб, які порушували порядок, відповідно до ст. 330 КПК України, видалила усіх із зали суду.

Окрім цього, сторона захисту посилається на систематичне порушення суддею вимог КПК України, зокрема, щодо самостійного ініціювання питання щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу.

Захисники у судовому засіданні вимоги заяви підтримали та просили задовольнити.

Обвинувачений підтримав думку захисників.

Прокурор заперечував проти заяви про відвід та навів власні доводи заперечень.

Щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу зазначив, що 04.09.2024 було подано клопотання про продовження запобіжного заходу, яке 03.09.2024 було вручено стороні захисту та обвинуваченому. Разом з тим наголосив, що головуючий суддя у відповідності до ст. 331 КПК України зобов`язаний розглянути питання щодо зміни чи продовження запобіжного заходу.

Щодо систематичних порушень з метою створення перешкод та недотримання принципу гласності та відкритості судового розгляду зазначив, що кожне судове засідання зафіксовано на відеозаписах, та те, що присутні вільні слухачі в залі, яким не надавалося слово, кричали та вступали у суперечки з головуючою, не реагували на її зауваження та не виконували розпорядження.

Окрім цього, зазначив, що 11.09.2024 у підготовчому судовому засіданні дійсно було продовжено запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_5 та після проголошення ухвали суду, головуюча, здійснюючи свої повноваження, що визначені положеннями ст. 321 КПК України, щодо додержання порядку у залі судового засідання видалила з залу судового засідання всіх присутніх вільних слухачів за порушення порядку його ведення на час проведення підготовчого судового засідання, а не на весь час судового розгляду, як вказала сторона захисту.

Окрім того, прокурор наголосив, що після оголошення протокольної ухвали суду про видалення вільних слухачів з зали суду, вони не виконали вимоги суду та вимоги судової охорони, відмовившись залишати залу суду, у зв`язку з чим судове засідання було відкладено до 23.09.2024.

Разом з тим, 23.09.2024 судове засідання не відбулось, враховуючи поведінку вільних слухачів, яка зафіксована на відео, суддею було прийнято рішення про залишення залу судового засідання вільними слухачами через обмежену площу залу, у якому проводилось судове засідання, відповідно до положень КПК України, які дійсно передбачають таку норму, залишивши у залі судового засідання представників засобів масової інформації, близьких родичів та членів сім`ї, та роз`яснивши присутнім у залі положення ст. 328 КПК України, однак судове засідання було відкладено у зв`язку з неможливістю його проведення, оскільки вільні слухачі фактично створювали перешкоди для його проведення.

Таким чином, прокурор просив відмовити у задоволенні заяви про відвід, оскільки вважає, що позиція сторони захисту щодо відводу судді побудована на припущеннях та суб`єктивних оцінках фактів та обставин у справі та не підтверджується доказами, а принцип гласності і відкритості судового провадження в повному обсязі дотримано головуючою у провадженні, зокрема, тим, що у всіх судових засіданнях присутні представники засобів масової інформації, відбувається онлайн-трансляція судового засідання в повному обсязі на Youtube-каналі в режимі реального часу та відбувається фіксація судового засідання за допомогою системи ВКЗ, а також просив врахувати ту обставину, що доказів упередженості та зацікавленості судді ОСОБА_7 сторона захисту не надала, а їх доводи вказують лише на їх незгоду з діями головуючої судді.

Дослідивши заяву про відвід, заслухавши думку учасників судового розгляду, вивчивши матеріали провадження за заявою, суд прийшов до наступного висновку.

На розгляді судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 перебуває провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. ст. 190 (в редакції, яка діяла на момент вчинення), ч. 4 ст. 27, ч. 4 ст. 369 КК України.

З матеріалів справи вбачається, що 18.10.2024 року під час судового засідання захисником ОСОБА_3 заявлено відвід судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 .

Фактично, як вбачається з заяви про відвід та доводів сторони захисту у судовому засіданні, підставою для відводу є дії судді в площині порушення принципу гласності та відкритості судового розгляду та здійснення системних порушень вимог КПК України.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений положеннями ст. ст. 75, 76 КПК України, зокрема, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до положення ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», визначено дві вимоги щодо безсторонності суду: по-перше бути об`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи, по-друге, бути об`єктивно безстороннім, тобто суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву в його безсторонності. Суддя під час здійснення судочинства зобов`язаний бути неупередженим та незалежним, керуватися під час прийняття рішення лише вимогами закону та фактами, які ним встановлені.

Європейським судом з прав людини в рішенні у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що для відсторонення судді від справи потрібні докази фактичної наявності упередженості судді. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу під час об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки (рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), рішення від 24.02.1993, серія A, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII).

Аналіз відеозапису, наданого в розпорядження головуючого судді, та наявного журналу судового засідання призводить до висновку, що 23.09.2024 фактично судове засідання було розпочато і суддею було оголошено своє рішення про можливість чи неможливість проведення підготовчого судового засідання по суті, з урахуванням вимог ст. 328 КПК України, зокрема, щодо кількості присутніх у залі судового засідання у разі недостатності місць та пріорітетності близьких родичів та членів сім`ї обвинуваченого і потерпілого, а також представників засобів масової інформації бути присутніми під час судового засідання.

Разом з тим було зроблено попередження вільним слухачам щодо необхідності дотримання вимог головуючої та забезпечення порядку в залі суду.

Тобто, суддею ОСОБА_7 були вжиті всі необхідні заходи щодо забезпечення проведення судового засідання, дотримання порядку в залі суду, шляхом обмеження присутніх в залі суду, які не належать до учасників судового розгляду, та не належать кола осіб, яким відповідно до положень ст. 328 КПК України надається пріоритетне право присутності у судовому засіданні.

Разом з тим, за наведених обставин, такі дії головуючої не перешкодили відкритому доступу до відеозаписів перебігу судових засідань, оскільки суддею було забезпечено доступ представників засобів масової інформації, проведення онлайн-трансляції судового засідання в повному обсязі на Youtube-каналі в режимі реального часу та фіксації судового засідання за допомогою системи ВКЗ, та проведення відеоконференцзв`язку з потерпілим.

Також, присутні у судовому засіданні особи не були позбавлені права фіксувати перебіг судового засідання на аудіо- чи відеозасоби.

Наведена практика ЄСПЛ щодо презумпції неупередженості судді прямо вказує на необхідність підтвердження особистої заінтересованості чи прихильностей до однієї з сторін.

Разом з тим, обвинувачений ОСОБА_5 зі сторони захисту, незважаючи на попередження головуючої судді, із зали суду не видалявся.

Таким чином, вказані дії судді не можуть самі по собі свідчити про наявність її зацікавленості чи упередженості, а стосуються лише виключно забезпечення проведення судового засідання.

Окрім цього, щодо доводів сторони захисту про звернення суддею ОСОБА_7 до Голови служби охорони, керівника апарату Печерського районного суду м. Києва та Територіального управління Державної судової адміністрації у м. Києві щодо вжиття заходів по встановленню кола осіб, які порушували порядок до, під час та після судового засідання як легітимізацію своїх дій, суд вважає, що вказані дії є правом судді і стосуються знову ж таки забезпечення проведення судового розгляду як такого.

Доводи захисників про системність порушень вимог КПК України, наведені вище не можуть свідчити про упередженість судді ОСОБА_7 , оскільки її дії були вчинені лише винятково в межах підготовчого засідання та напряму не стосувались прав сторін, а виключно прав та обов`язків інших осіб, не мали різнопланового, системного і тривалого характеру.

Доводи сторони захисту щодо ініціювання головуючою питання про продовження запобіжного заходу спростовуються доводами прокурора, яким 04.09.2024 було подано клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , що також підтверджується матеріалами справи.

За таких обставин, суддя була зобов`язана у відповідності до ч. 3 ст. 331 КПК України поставити вказане питання на обговорення.

Таким чином, підстав, передбачених ст. 75 КПК України, та які б викликали сумнів у її неупередженості чи зацікавленості при розгляді заяви про відвід не встановлені, а стороною захисту не доведено наявність обставин, які б викликали достатні і обгрунтовані сумніви в неупередженості чи зацікавленості судді та унеможливлювали здійснення суддею подальшого об`єктивного розгляду вказаного провадження не встановлено та стороною захисту не доведено, а заява зводиться виключно до незгоди з її процесуальними рішеннями чи діями.

За таких обставин, а також враховуючи, що розгляд справи у відповідності до положень ст. 22 КПК України відбувається на засадах змагальності, суд не вбачає підстав для відводу судді ОСОБА_7 .

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1