Справа № 405/1648/23
провадження № 1-кс/405/2127/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.08.2024 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому клопотання прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.04.2021 №0000088, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2, ч.3 ст. 212, ч.5 ст. 27 ч.2 ст. 209, ч.2 ст. 205-1, ч. 5 ст. 27 ч.2 ст. 205-1, ч.1 ст. 263 КК України, про арешт майна,

встановив:

прокурор відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в якому просив накласти арешт на про накладення арешту на видаткові операції та на грошові кошти у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, які знаходяться на банківських рахунках, відкритих в ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» (код ) м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 19, 21, 23, а саме: ФГ «Колос Агро Груп» (), р/р НОМЕР_1 ; ТОВ «Синтон Логістік» () р/р НОМЕР_2 ; ТОВ «Синтон ексім» ()р/р НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .

В обґрунтування клопотання прокурор вказав, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000088 від 27.04.2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 205-1 КК України, за фактами ухилення від сплати податків службовими особами ряду суб`єктів господарської діяльності, які діючи за попередньою змовою між собою, впродовж 2021-2024 років шляхом фактичного придбання продукції поза межами податкового контролю та оподаткування, шляхом документування безтоварних операцій із фіктивними суб`єктами господарювання легалізували в товарному обігу сільськогосподарську продукцію на суму понад 185 млн грн.

В ході досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ «КАРДРАЙВ» (попередня назва ТОВ «Оілс Енд Фіт Продакшин ЛТД» (), ТОВ «КАРС ЕНД ТРЕЙД» (попередня назва ТОВ «Голденфілд» (), ТОВ «АГРОМЕДА» (), ТОВ «БЕСТАГРОСТИМУЛ» (), ТОВ «АГРОБІЗ ЛЕНД» () діючи спільно і узгоджено за попередньою змовою між собою, впродовж 2021-2024 років, шляхом фактичного придбання продукції поза межами податкового контролю та оподаткування, шляхом документування безтоварних операцій із фіктивними суб`єктами господарювання в тому числі ТОВ «Лібеті» (), ТОВ «Абрау Купаж» (), ТОВ «Агробіз Ленд», (), ТОВ «Смарт Ведж Оіл Фекторі» () та інших, у період з 2021 року по теперішній час ухилились від сплати податків у особливо великих розмірах.

Згідно зібраних під час досудового розслідування матеріалів кримінального провадження вбачається, що до вчинення вказаних кримінальних правопорушень можуть бути причетні ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які використовуючи реквізити підконтрольних підприємств ТОВ «КАРДРАЙВ» (попередня назва ТОВ «Оілс Енд Фіт Продакшин ЛТД» (), ТОВ «КАРС ЕНД ТРЕЙД» (попередня назва ТОВ «Голденфілд» (), ТОВ «АГРОМЕДА» (), ТОВ «БЕСТАГРОСТИМУЛ» (), ТОВ «АГРОБІЗ ЛЕНД» (), ТОВ «Максі Агро Трейд» (), ТОВ «Смарт Ведж Оіл Фекторі» (), здійснили експортні операції з вивезення сільськогосподарської продукції за межі митної території України на загальну суму понад 185 млн. грн., в адресу наступних нерезидентів: VESTA GENERAL TRADE LTD, Company No.13648610, United Kingdom; INT GREAT LTD, Company No.14057051, United Kingdom; FOSTER INTERNATIONAL LTD, Company No.14056491, United Kingdom; KOROLEVSKIY PRODUKT LTD, Company No.11168469, London, England; UKRAINIAN AGROTRADE HOLDINGS LTD: 27 OLD GLOUCESTER Street, London, Company No.13160022; ASIA-PACIFIC FEED; AGRO SP.z.o.o. Aleja Grtn. Antoniego Chrusciela «Montera» 88A, Warszawa, Poland (директор ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,); Gland Group OU, Естонія; Poseidon Tradewaves Limited, Кіпр; MENA AGRO TRADE FZE LLC, ОАЕ.

На даний час вказаною групою у своїй протиправній діяльності використовуються реквізити підконтрольних їм підприємств, а саме: ТОВ «Кіровоградська Будівельна компанія» (), ТОВ «Арт прост» (), ТОВ «Інтерфінресурс» (), ТОВ «Ламода» (), ТОВ «Укр-Запчастина» (), ТОВ «ТД «Оптторг» (), БО «Благодійний фонд «Пут Ін Стоп» (), ТОВ «ТД УКРЗЕРНО» (), ФГ «Агроземля» (), ФГ «Колос Агро Груп» (), ТОВ «Весела качка» (), ТОВ «Торговий дім Весела качка» (), ТОВ «Синтон трейд» (), ТОВ «Аграрін» (), ФГ «Слобожанський агросоюз» (), ТОВ ТК «Фортіс» (), ТОВ «Новатек Профіт» (), ТОВ «Синтон Логістік» (), ТОВ «Синтон ексім» (), ТОВ «Слобідка 2022» (), ФОП ОСОБА_4 , (і.п.н. НОМЕР_5 ), ФОП ОСОБА_7 (і.п.н. НОМЕР_6 ), ФОП ОСОБА_5 , (і.п.н. НОМЕР_7 ), ФОП ОСОБА_8 , (і.п.н. НОМЕР_8 ), ФОП ОСОБА_6 (і.п.н. НОМЕР_9 ).

Підконтрольність вказаних СГД ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_8 підтверджується тим, що податкова звітність по вказаним СГД подається з однієї ІР-адреси, директор та бухгалтер в одній особі є єдиним найманим працівником, відповідно до податкової звітності на балансі підприємства не обліковується рухоме та нерухоме майно, основні засоби.

Крім того, в ході проведення слідчих дій (обшуків) проведених в рамках вказаного кримінального провадження, встановлено, що за адресами здійснення фінансово-господарської діяльності вище перелічені підприємства не знаходяться. Разом з тим в одній з адрес виявлено установчі документи підприємств залучених до протиправної діяльності, печатки таких підприємств, магнітні носії інформації з цифровими підписами керівників підприємств, доручення від керівників підприємств на представлення їх інтересів в органах державної влади та фінансових установах виданих на одну особу, документи щодо фінансово-господарської діяльності з реквізитами вищевказаних підприємств.

Схема незаконної діяльності з обготівкування грошових коштів вищевказаної групи осіб налагоджена наступним чином, що на рахунки вищевказаних підконтрольних підприємств перераховують безготівкові кошти за нібито придбані товари чи послуги підприємства реального сектора економіки (аграрні компанії, які здійснюють діяльність в різних сферах сільського господарства: рослинництво, зберігання зернових). В подальшому грошові кошти через підконтрольних осіб знімаються готівкою в касах банківських установ та банкоматах, які розташовані на території м. Кропивницький.

Податковий кредит з ПДВ на підконтрольних підприємствах формують за рахунок так званого удаваного продажу товарів, тобто коли підприємствам продається не товар, а документи з метою формування у бухгалтерському та податковій звітності для підприємств-покупців витрат, без фактичного постачання товарів. Вказані операції мають лише документальній характер та не відповідають руху грошових коштів по банківським рахункам.

В результаті проведення безтоварних операцій в упродовж січня-травня 2024 року використовуючи реквізити вищезазначених підконтрольних підприємств, незаконно вивели з обігу грошові кошти суб`єктам господарської діяльності реального сектору економіки, шляхом безпідставного зняття грошових коштів у банківських установах на загальну суму понад 150 млн.грн. та внесли недостовірні дані в офіційні документи бухгалтерського, податкового обліку та звітності, маніпулюючи податковими документами в Єдиному реєстрі податкових накладних, здійснили оформлення безтоварних операцій по придбанню та реалізації товарів (послуг) сформувавши податкову вигоду з метою штучного зменшення податкових зобов`язань, чим завдали Державі збитків.

Зокрема, висновками аналітичних досліджень, складених спеціалістами Державної податкової служби України, встановлено, що посадові особи ТОВ «Аграрін» та ТОВ «ТК Фортіс» допустили порушення вимог п. 181.1 ст. 181, п. 183.2 ст. 183, п.201.1 ст. 201 Податкового Кодексу України, внаслідок чого підтверджено заниження податкового зобов`язання з ПДВ по ТОВ «Аграрін» на суму 7 748 тис. грн, та по ТОВ «ТК Фортіс» на суму 11 071 тис. грн., на даний час проводяться аналітичні дослідження щодо інших СГД задіяних у протиправній схемі.

Встановлено, що ТОВ «ТК ФОРТІС» зареєстровано платником податку на додану вартість 01.12.2018 року. Свідоцтво ПДВ анульовано 26.02.2021 за рішенням контролюючого органу у зв`язку з ненаданням декларацiй протягом року.

ТОВ «ТК ФОРТІС» не зареєстровано платником єдиного податку.

Згідно інформації, яка міститься в ІКС «Податковий блок» у період з 01.01.2023 по 21.05.2024 ТОВ «ТК ФОРТІС» не сплачено жодних податків, зборів, платежів до бюджету.

За звітні податкові періоди 01.01.2023 21.05.2024 ТОВ «ТК ФОРТІС» (ПН 42604582) фінансову звітність не подано.

Відомості про об`єкти оподаткування відсутні.

Протягом 01.01.2023 21.05.2024 ТОВ «ТК ФОРТІС» (ПН 42604582) не поданого жодного Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску.

З огляду на вищезазначене, неможливо встановити наявність у ТОВ «ТК ФОРТІС» (ПН 42604582) необоротних активів, виробничих потужностей, земельних ресурсів, транспортних засобів, трудових ресурсів необхідних для ведення фінансово-господарської діяльності.

Зокрема, аналізом рахунку № НОМЕР_10 , відкритого ТОВ «ТК ФОРТІС» (ПН 42604582) у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» встановлено, що ТОВ «ТК ФОРТІС» (ПН 42604582) у період з 01.01.2023 по 12.04.2024 отримано кошти в загальній сумі 82 021 905,20 грн у якості оплати за товари та послуги від ряду контрагентів.

Разом з тим, згідно банківської виписки по рахунку № НОМЕР_10 , відкритому ТОВ «ТК ФОРТІС» (ПН 42604582) у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» встановлено, що ТОВ «ТК ФОРТІС» у період з 01.01.2023 по 12.04.2024 перераховано кошти в загальній сумі 81 487 467,00 грн у якості оплати за товари та послуги на інші підконтрольні підприємства ТОВ «СИНТОН ТРЕЙД», ТОВ «КІРОВОГРАДСЬКА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ», ТОВ «ЛАМОДА» ФОП ОСОБА_8 , а також зняття по довіреності в касі банківської установи.

Згідно інформації, яка міститься в ІКС «Податковий блок» у період з 01.01.2023 по 21.05.2024 ТОВ «АГРАРІН» (42534392) сплачено 98,9 тис грн. податків, зборів, платежів до бюджету.

При цьому ТОВ «АГРАРІН» 01.01.2023 по 12.04.2024 згідно банківської виписки по рахунку відкритому ТОВ «АГРАРІН» у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» отримано кошти в загальній сумі 77 169 421,50 грн у якості оплати за товари та послуги від ряду контрагентів.

Проте сума отриманих коштів по банківським рахункам ТОВ «АГРАРІН» суттєво відрізняється від суми по зареєстрованим податковим накладним в Єдиному реєстрі податкових накладних, де відображено тільки 14 220 034, 24 грн.

Таким чином, поза податковим обліком ТОВ «АГРАРІН» залишилось не обліковано 58 733 296, 86 грн.

Разом з тим, згідно банківської виписки по рахунку відкритому ТОВ «АГРАРІН» у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» встановлено, що у період з 01.01.2023 по 12.04.2024 перераховано кошти в загальній сумі 76 440 632,90 грн у якості оплати за товари та послуги на інші підконтрольні підприємства ТОВ «СИНТОН ТРЕЙД», ТОВ «КІРОВОГРАДСЬКА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ», ТОВ «ЛАМОДА» ФОП ОСОБА_8 , а також зняття по довіреності в касі банківської установи.

Аналіз руху грошових коштів продовжується, однак, у зв`язку з обізнаністю фігурантів кримінального провадження щодо слідчих дій, які здійснюються відносно них існує ризик подальшого виводу коштів, отриманих злочинним шляхом, готівкою в касах банківських установ та банкоматах, які розташовані на території м. Кропивницький.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є достатні підстави вважати, що грошові кошти, які надходять на рахунки відкриті у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» (код ) м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 19, 21, 23, а саме:

- ФГ «Колос Агро Груп» (), р/р НОМЕР_1 ;

- ТОВ «Синтон Логістік» () р/р НОМЕР_2 ;

- ТОВ «Синтон ексім» ()р/р НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ; набуті кримінально протиправним шляхом, і є засобом та доказом вчинення кримінального правопорушення, а також є об`єктом вчинення кримінального правопорушення, а їх місцезнаходження відображають обставини предмета доказування (розслідуваної події) щодо надходження коштів по безтоварних не підтверджених фактичними обставинами господарських операціях для їх конвертації щодо невідповідності обсягів поставок товару та послуг і відсутності підстав для перерахування по підроблених документах на рахунки вищевказаних підприємств безготівкових грошових коштів, переведення їх у готівку і виведення в «тіньовий», тобто не контрольований державою обіг, та отримання неправомірної вигоди від вчинення таких дій юридичними особами реального сектору економіки, їх службовими особами та причетними до вчинення таких дій невстановленими слідством особами.

Згідно ст. 1172 ЦК України «…Юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків. Підприємницькі товариства, відшкодовують шкоду, завдану їхнім учасником (членом) під час здійснення ним підприємницької або іншої діяльності від імені товариства».

Приймаючи до уваги вищевикладене, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , та інші вище вказані особи використовуючи реквізити, печатки, банківські рахунки підконтрольних підприємств завдають збитків Державному бюджету України в особливо великому розмірі. Для забезпечення можливого цивільного позову, виконання вироку суду стосовно можливої конфіскації майна, збереження речових доказів, а також те, що накладення арешту на вклади особи здійснюється виключно за рішенням суду, у слідства виникла необхідність в арешті грошових коштів, які знаходяться на рахунках підконтрольних підприємств.

В даному випадку підлягають арешту гроші у безготівковій формі, що знаходяться на банківських рахунках ФГ «Колос Агро Груп» (), ТОВ «Синтон Логістік» (), ТОВ «Синтон ексім» (), а також арешт на видаткові операції по цих рахунках.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, в матеріалах кримінального провадження є достатні підстави для накладення арешту на видаткові операції та на грошові кошти у готівковій або у безготівковій формі у будь-якій валюті які знаходяться на банківських рахунках, відкритих в ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» (код ) м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 19, 21, 23, по підприємствам: ФГ «Колос Агро Груп» (), ТОВ «Синтон Логістік» (), ТОВ «Синтон ексім» (), збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Прокурор в клопотанні просив накласти арешт на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, а також з метою забезпечення можливого цивільного позову та можливої конфіскації майна, або стягнення отриманої неправомірної вигоди.

У судове засідання прокурор не з`явився, звернувся до суду із заявою про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі, просив задовольнити.

На підставі ч.2 ст.172 КПК України клопотання розглядається без повідомлення підозрюваного, його представників, оскільки у разі повідомлення останніх про розгляд даного клопотання є ризик, що майно, на яке планується накласти арешт, може бути непоправно втрачене, та на підставі наявних матеріалів представлених слідчому судді стороною кримінального провадження.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 107 КПК України, враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів судового розгляду не здійснювалося, а тому з урахуванням зазначених обставин слідчий суддя ухвалив здійснити розгляд клопотання про накладення арешту на майно за наявними матеріалами.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Встановлено, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000088 від 27.04.2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 205-1 КК України, за фактами ухилення від сплати податків службовими особами ряду суб`єктів господарської діяльності, які діючи за попередньою змовою між собою, впродовж 2021-2024 років шляхом фактичного придбання продукції поза межами податкового контролю та оподаткування, шляхом документування безтоварних операцій із фіктивними суб`єктами господарювання легалізували в товарному обігу сільськогосподарську продукцію на суму понад 185 млн грн. (а. к. 8-12 витяг з ЄРДР від 27.04.2021).

Частиною 1 статті 131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п.7 ч.2 ст. 131 КПК України заходами забезпечення кримінального провадження, зокрема, є арешт майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема при вирішенні питання про арешт майна для законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. 173 КПК України, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Перша та найголовніша вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає в тому, що будь-яке втручання з боку органу влади у мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого абзацу надає право позбавляти власності лише «на умовах, передбачених законом», при цьому у другому абзаці визнається право держав здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із основоположних принципів демократичного суспільства, притаманний усім стаття Конвенції (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» пункт 58).

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в данному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 статті 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України, повинен врахувати: можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52).

Так, прокурор просить накласти арешт на на видаткові операції та на грошові кошти у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, які знаходяться на банківських рахунках, відкритих в А ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» (код ) м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 19, 21, 23, а саме: ФГ «Колос Агро Груп» (), р/р НОМЕР_1 ; ТОВ «Синтон Логістік» () р/р НОМЕР_2 ; ТОВ «Синтон ексім» ()р/р НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , оскільки останні відповідають критеріям зазначеним в ч.1 ст.98 КПК України та наявні правові підстави, передбачені п.1 ч.2 ст. 170 КПК України для його арешту.

Разом з тим, жодних доказів того, що вказане майно є предметом та доказом розслідуваного кримінального правопорушення, в матеріалах клопотання не містяться. В матеріалах клопотання відсутні дані, які сліди вчинення кримінального правопорушення зберегли на собі видаткові операції та на грошові кошти у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, які знаходяться на банківських рахунках, відкритих в ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» (код ) м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 19, 21, 23, а саме: ФГ «Колос Агро Груп» (), р/р НОМЕР_1 ; ТОВ «Синтон Логістік» () р/р НОМЕР_2 ; ТОВ «Синтон ексім» () р/р НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та яке доказове значення останні мають в рамках кримінального провадження №0000088 від 27.04.2021 року.

Слідчий суддя відзначає, що клопотання прокурора в контексті мотивування необхідності накладення арешту на зазначене майно є безпідставним та за своїм змістом містить лише формальне посилання на норми закону без підтвердження необхідними доказами та документами.

Вказане свідчить про відсутність правових підстав для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, на які посилається орган досудового розслідування, оскільки прокурором не надано доказів на підтвердження вказаних обставин, а за наявних матеріалів дане твердження ґрунтується на припущеннях, а тому клопотання прокурора є необґрунтованим.

Крім того, у клопотанні не наведено доводів стосовно настання наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню у разі незастосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Пунктом 3 частиною 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу)

Як вбачається з клопотання прокурор, окрім іншого, просить накласти арешт на майно з метою можливої конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

В матеріалах доданих до клопотання відсутні відомості про вручення повідомлення про підозру в рамках кримінального провадження №0000088 від 27.04.2021, у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачене додаткове покарання у виді конфіскації майна, тому відсутні підстави вважати, що суд може призначити покарання у вигляді конфіскації майна.

Згідно з ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Таким чином, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, як мета арешту майна, може мати місце, відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, лише за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.

Наданими доказами недоведено, що у кримінальному провадженні заявлений цивільний позов, оскільки в матеріалах клопотання цивільний позов до ФГ «Колос Агро Груп»; ТОВ «Синтон Логістік»; ТОВ «Синтон ексім» відсутній, а тому арешт на майно вказане у клопотанні, у відповідності до п.4 ч.2 ст. 170 КК України з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), не може бути накладений.

Отже, клопотання прокурора в контексті мотивування необхідності накладення арешту на зазначене майно, у відповідності до п.4 ч.2 ст. 170 КК України, є безпідставним та за своїм змістом містить лише формальне посилання на норми закону без підтвердження необхідними документами, а тому слідчий суддя приходить до висновку про відсутність передбачених законом підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на зазначене у клопотанні майно з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), оскільки прокурором не надано доказів на підтвердження вказаних обставин, а за наявних матеріалів дане твердження є передчасним.

Слідчий суддя відповідно до ч.1 ст.173 КПК України, відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Таким чином, в даному випадку прокурором не доведено жодного із цих пунтків, а тому клопотання слідчого є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.170-173, 309, 369-372 КПК України,

постановив:

в задоволенні прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.04.2021 №0000088, про арешт майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9