Справа 688/2285/24
№ 1-кс/688/1865/24
Ухвала

про накладення арешту на майно

03 вересня 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000667 від 23 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.246 КК України, про арешт майна,

встановив:

Слідчий відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернулась із клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000667 від 23 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.246 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначила, що 23 квітня 2024 року, надійшов рапорт заступника начальника ВРЗСПЖЗО СВ ШРУП ОСОБА_5 про те, що під час перевірки матеріалу № 399, ЄО № 857 від 23 лютого 2024 року, було встановлено факт незаконної порубки трьох сироростучих дерев породи граб, вчиненої 22 лютого 2024 року, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителем АДРЕСА_1 , у Природно-заповідному фонді НПП «Мале Полісся», в кварталі 27 виділі 9 1,8 га, Лютарського лісництва філії «Ізяславське лісове господарство» ДП «Ліси України.

23 квітня 2024 року за даним фактом було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000667 та розпочато досудове розслідування за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбачених ч.3 ст.246 КК України.

27 серпня 2024 року, на підставі письмової заяви ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про добровільну видачу майна проведено огляд та вилучення коня, віком близько 8 років та дерев`яної гужової повозки, власником яких являється ОСОБА_7 та які в подальшому було передано на відповідальне зберігання для останнього.

Як встановлено досудовим розслідуванням, саме за допомогою даного коня та гужової повозки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 22 лютого 2024 року, здійснив перевезення незаконно зрізаних трьох сироростущих грабів із кварталу 27 виділу 9,1,8 га Лютарського лісництва філії «Ізяславське лісове господарство» ДП «Ліси України», який належить до Природно-заповідному фонді НПП « ІНФОРМАЦІЯ_3 » до земельної ділянки, що знаходиться навпроти місця проживання його батьків, що у АДРЕСА_2 .

27 серпня 2024 року постановою слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , коня віком близько 8 років та дерев`яну гужову повозку, власником яких є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Враховуючи вище викладене, та з метою належного збереження, а також запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення чи відчуження, виникає необхідність у накладенні арешту на коня віком близько 8 років та дерев`яну гужову повозку, що належать ОСОБА_7 .

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, підтримали клопотання, просили його задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 173 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що дерев`яна гужова повозка, власником якої являється ОСОБА_7 , визнано речовим доказом, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речового доказу слід накласти арешт на майно із забороною відчуження та розпорядження нею.

В частині клопотання слідчого щодо накладення арешту на коня, віком близько 8 років, що належить ОСОБА_7 , з урахуванням положень ч.1 ст.173 КПК України, слід відмовити, оскільки така вимога є необгрунтованою, слідчим не доведено необхідність такого арешту, не вказано мету такого заходу забезпечення кримінального провадження, в матеріалах клопотання відсутні достатні докази ризиків передбачених ст.170 КПК України для накладення арешту на коня.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання належить задовольнити частково.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000667 від 23 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.246 КК України, про арешт майна, - задовольнити частково.

Накласти арешт на дерев`яну гужову повозку, заборонивши ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відчужувати та розпоряджатись даним майном.

В решті клопотання відмовити.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8