Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/1613/24
номер провадження 1-кс/695/444/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2024 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського

міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000245 від 20.04.2024 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Начальник Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні №0000245 від 20.04.2024 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України про арешт майна, в якому просив:

- накласти арешт на дерев`яний човен з дерев`яним веслом без маркування та на набуту в результаті вчинення кримінального проступку рибу виду: лящ 102 шт., вилучені 19.04.2024 під час огляду місця події на береговій зоні притоки АДРЕСА_1 з метою забезпечення збереження речових доказі;

- дозволити реалізацію риби виду: лящ 102 шт., вилучену під час вище вказаного огляду місця події.

Клопотання обґрунтоване тим, що 19.04.2024 до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від ПОГ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , який повідомив, що 19.04.2024 близько о 08 год. 00 хв. на березі р. Сула в с. Старий Мохнач, Золотоніського району, Черкаської області було виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі мішки із свіжовиловленою рибою.

За даним фактом 20.04.2024 розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000245, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

На місце пригоди була відразу направлена слідчо-оперативна група з метою невідкладного фіксування місця вчинення кримінального правопорушення та вилучення речових доказів.

19.04.2024 проведено огляд місця події на береговій зоні притоки АДРЕСА_1 , під час проведення якого було виявлено та вилучено: дерев`яний човен з дерев`яним веслом без маркування та свіжовиловлену рибу виду: лящ 102 шт.

Вилучена риба піддається швидкому псуванню, тому 19.04.2024 вилучену рибу передано на відповідальне зберігання ФОП « ОСОБА_6 ».

Дерев`яний човен з дерев`яним веслом без маркування передано на відповідальне зберігання ОСОБА_5 до вирішення питання по суті.

Вилучені 19.04.2024 в ході огляду місця події дерев`яний човен з дерев`яним веслом без маркування - є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, накладення арешту на нього є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів. Приймаючи до уваги те, що вилучена в ході огляду місця події свіжовиловлена риба виду: лящ 102 шт. відповідає критеріям, зазначеним п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.

У судове засідання прокурор не з`явився, але в клопотанні просив здійснювати його розгляд без участі прокурора.

Власник майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився з невідомих причин, хоча про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Ознайомившись з клопотанням про арешт майна та доданими до нього матеріалами, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Статтею 131 КПК України передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Золотоніський РВП ГУНП в Черкаській області проводить досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000245 від 20.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 19.04.2024 в період часу з 13 год. 43 хв. по 14 год. 15 хв., було проведено огляд місця події - на береговій зоні притоки АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: дерев`яний човен з дерев`яним веслом без маркування та свіжовиловлену рибу виду: лящ 102 шт.

Відповідно до постанови дізнавача СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області від 20.04.2024 вилучене вказане вище майно визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

З накладної №19/04 від 19.04.2024 р. вбачається, що вилучена під час огляду місця події риба здана ФОП ОСОБА_6

Дерев`яний човен з дерев`яним веслом без маркування передані на зберігання ОСОБА_5 до вирішення питання по суті справи, про що свідчить копія розписки від 19.04.2024.

Слідчим суддею встановлено, що майно було вилучено 19.04.2024, клопотання про арешт направлено до суду через Нову пошту 22.04.2024 р. - наступного робочого дня після вилучення майна, тобто в строк, встановлений ч.5 ст.171 КПК України.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.

Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 затверджено Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у Кримінальному процесуальному кодексі України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у пунктах 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження (п.28 Порядку).

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, а не накладення арешту на тимчасово вилучене майно може призвести до його зникнення, пошкодження, знищення, що в свою чергу призведе до втрати доказів в рамках кримінального провадження та суттєво ускладнить процес встановлення істини по кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання підлягає задоволенню, а захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна та дозволу на його реалізацію підлягає застосуванню.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

У рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000245 від 20.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України:

- накласти арешт на дерев`яний човен з дерев`яним веслом без маркування та свіжовиловлену рибу виду: лящ 102 шт., що були вилучені 19.04.2024 під час огляду місця події на береговій зоні притоки АДРЕСА_1 ;

- дозволити реалізацію риби виду: лящ 102 шт., що були вилучені 19.04.2024 під час огляду місця події на береговій зоні притоки р. Сула в адміністративних межах с. Старий Мохнач, Золотоніського району, Черкаської області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1