Справа № 389/1948/13-к
У Х В А Л А

про виправлення описки

11 квітня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглядаючи в м. Біла Церква, у відкритому судовому засіданні, питання про виправлення описки в ухвалі Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15 березня 2024 року, про призначення судового розгляду, у кримінальному провадженні № 0000002, яке внесене до ЄРДР 20 листопада 2012 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України,

У С Т А Н О В И В :

у ході судового розгляду в ухвалі Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15 березня 2024 року, про призначення судового розгляду, виявлено описку, а саме у вступній частині помилково зазначено, що до складу суду входять судді ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Суд вважає, що виявлена описка є очевидною технічною помилкою та її виправлення не впливає на суть ухваленого рішення.

Згідно зі ст. 379 КПК України, ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень може бути оскаржено.

Відповідно до практики Верховного Суду, виходячи з логічного, телеологічного та системного тлумачення положень ч. 3 ст. 379 КПК України ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесення виправлень має особливу правову природу, обумовлену її похідних характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описко і очевидних арифметичних помилок або відмови у внесенні таких виправлень.

Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди підпорядкований змісту судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точку зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно з оцінкою змісту виправленого судового рішення.

Отже, оскарження ухвали про внесення виправлень у судове рішення має здійснюватися в тому ж порядку, що і виправлене судове рішення, у тому числі з урахуванням інстанції суду, який прийняв таке рішення. Дотримання відповідного порядку оскарження може бути поєднано з наявністю відповідних обмежень права на оскарження тих чи інших судових рішень, крім випадків коли суд, постановляючи ухвалу про внесення виправлень у судове рішення, вийшов за межі наданих йому законом повноважень (постанова Кримінального касаційного суду у складі Верховного Суду у справі № 362/2179/17 від 05 лютого 2020 року).

Отже, оскільки ухвала Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15 березня 2024 року, про призначення судового розгляду, не підлягає оскарженню в апеляційному порядку, не може бути оскаржена і дана ухвала про виправлення описки.

Отже, на підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 379 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

внести виправлення у вступну частину ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15 березня 2024 року, про призначення судового розгляду, а саме виключити із неї згадку про суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Ухвала набирає законної сили в порядку визначеному ст. 532 КПК України.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5