Справа № 180/659/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2024 р.

Слідчий суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Марганці клопотання слідчого ВП № 1 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпро, непрацюючого, неодруженого, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого Марганецьким міським судом Дніпропетровської області від 23 квітня 2020 року, звільнений 16 лютого 2024 року

В С Т А Н О В И В :

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, тому наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме може переховуватись від органів досудового слідства та суду, продовжить злочинну діяльність, може впливати на свідка, може вчинити інше кримінальне правопорушення і є достатні підстави для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 пояснив, що звільнився з колонії в лютому 2024 оку, приїхав до матері та проживає в її будинку, зараз знаходиться на стаціонарному лікуванні з тілесними ушкодженнями. У вчиненому розкаюється.

Захисник ОСОБА_5 просить застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем фактичного проживання, оскільки підозрюваний перебуває на стаціонарному лікуванні, матір інвалід 2 групи, надала заяву про забезпеченню підозрюваного житлом та утриманням, будь-яких доказів на підтвердження ризиків не надано.

Прокурор клопотання підтримала, посилаючись на те, що ОСОБА_4 не працює, нещодавно звільнився з виправної колонії, може переховуватись від органів досудового розслідування, продовжить злочинну діяльність, може впливати на свідка.

Дослідивши матеріали, додані до клопотання, заслухавши думку прокурора, підозрюваного, захисника, слідчий суддя встановив:

Згідно вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Пунктами 1 та 3 частини 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, як дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першої цієї статті.

Частиною 1 статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

- тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

- вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

- міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

- наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

- репутацію підозрюваного,обвинуваченого;

- майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

- наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

- дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

- наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

- розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

В силу ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя приходить до висновку про існування ризиків, а саме: можливого переховування від органів досудового розслідування та суду та вчинення інших кримінальних правопорушень.

Водночас слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не надано достатніх доказів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.

Як неодноразово зазначав ЄСПЛ у своїх рішеннях, що сама по собі тяжкість інкримінованого підозрюваному злочину не може бути підставою для застосування до особи найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В своїх рішеннях ЄСПЛ суд визнає порушенням Конвенції продовження/обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за умови, якщо національні суди «…не розглянули жодних альтернативних триманню під вартою запобіжних заходів…» (справи «Харченко проти України», «Шалімов проти України»).

ОСОБА_4 раніше судимий, проживає з матір`ю.

Безпосередньо після вчинення злочину підозрюваному завдано тілесні ушкодження, згідно довідки КП «Марганецька ЦМЛ» ММР» від 27.03.2024 року ОСОБА_4 з 26 березня 2024 року перебуває на стаціонарному лікуванні хірургічного відділення КП «Марганецька ЦМЛ» з діагнозом : Закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забійна рана волосистої частини голови, забій грудної клітки, забій лівого ліктьового суглобу. В умовах ІТТ перебувати не може.

Матір підозрюваного ОСОБА_7 надала заяву про забезпечення ОСОБА_4 житлом на харчуванням в будинку, власником якого вона являється, являється інвалідом 2 групи.

Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, його стан здоров`я, приходжу до висновку, що підозрюваному має бути застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем фактичного проживання, з покладенням на останнього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Застосування до підозрюваного домашнього арешту здійснюється на період досудового слідства.

Керуючись ст.ст. 177,183,193-196,369-372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого ВП № 1Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , окрім випадків необхідності отримання підозрюваним медичної допомоги та в разі виникнення надзвичайних ситуацій, які б унеможливили безпечне для життя та здоров`я перебування підозрюваного у житлі.

Встановити строк тримання ОСОБА_4 під домашнім арештом до 25 травня 2024 року, включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду;

2) утримуватись від спілкування з потерпілими та свідками у цьому кримінальному провадженні;

3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Виконання ухвали покласти на ВП № 1 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного мають право з`являтись в житло, під арештом в якому підозрюваний перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань.

Згідно до ч.3 ст. 202 КПК України негайно доставити ОСОБА_4 до місця фактичного проживання та звільнити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1