Справа № 372/1271/24
Провадження 1-кс-734/24
ухвала

Іменем України

06 червня 2024 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

про секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах цивільного позивача ОСОБА_4 , про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах цивільного позивача ОСОБА_4 , про арешт майна з метою забезпечення цивільного позову в межах кримінального провадження №0000003 від 13.09.2023 року (справа № 372/1271/24, провадження № 1-кс-731/24),

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 звернувся до суду з заявою про відвід судді Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_5 . Свою заяву мотивував тим, що слідчим суддею ОСОБА_5 під час розгляду клопотання про накладення арешту на майнові права СТ «Рябина» шляхом заборони вчинення будь-яких реєстраційних дій без отримання письмового дозволу слідчого або прокурора, надано для ознайомлення громадянину ОСОБА_7 в повному обсязі вказане клопотання, яке в додатках містило відомості, що становлять таємницю досудового розслідування, а саме копію протоколів допитів потерпілого та свідка у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000003 від 13.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України. Окрім цього, слідчий суддя ОСОБА_5 самостійно поза межами судового засідання в порушення ч. 2 ст. 172 КПК України прийняв рішення про участь у розгляді клопотання особи, чиїх майнових прав стосувалося клопотання про забезпечення позову, проігнорувавши доводи цивільного позивача щодо цього питання. І наостанок, представники цивільного позивача зазначили про порушення ст. 35 КПК України при визначенні судді ОСОБА_5 , як судді, що буде розглядати клопотання про арешт в межах кримінального провадження, що є самостійною підставою для відводу відповідно до п. 4 ст. 82 КПК України. На підставі вищевикладеного просили задовольнити відвід судді ОСОБА_5 .

Учасники процесу в судове засідання не з`явились.

Представник цивільного позивача ОСОБА_4 ОСОБА_3 подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що він не може прибути в судове засідання у зв`язку із перебуванням у відрядженні в м. Тернопіль у зв`язку із наданням правової допомоги клієнту, що перебуває під вартою у зв`язку із обвинуваченням в особливо тяжкому злочині, що також передбачає участь у невідкладних судових засіданнях, в тому числі пов`язаних з розглядом клопотання про продовження строку тримання під вартою.

Прокурор Обухівської окружної прокуратури Київської області про причини неявки суду не повідомив. Заяв, клопотань суду не подав.

Слідчий суддя ОСОБА_5 не дав пояснень по суті заяви, суд не вбачає об`єктивної потреби у необхідності таких пояснень, оскільки заяву можливо вирішити на підставі наявних у справі доказів та із врахуванням думки учасників кримінального провадження.

Суд дослідивши матеріали заяви, вважав можливим проводити розгляд заяви про відвід у відсутність учасників процесу, оскільки представником цивільного позивача суду не подано належних і допустимих доказів поважності причин неявки судове засідання, а заяву може бути розглянуто на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

На розгляді в Обухівському районному суді Київської області (слідчий суддя ОСОБА_5 ) перебуває клопотання про арешт майна з метою забезпечення цивільного позову.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений п.п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 75 КПК України та ст. 76 КПК України.

Разом із зазначеним, згідно п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Згідно з п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Тобто, наявність у осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заперечень, сумнівів щодо правильності та відповідності процесуальних дій судді протягом розгляду та судових рішень чинному законодавству України не можуть бути підставою згідно з ст.ст.75,76 КПК України для відводу судді.

Суддею на підставі наявних в справі документів також не встановлено порушення ст. 35 КПК України при визначенні судді ОСОБА_5 , як судді, на розгляд якого передано вказане клопотання про накладення арешту в межах забезпечення цивільного позову.

Відповідно до вимог ст. 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією України і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про безсторонність суду.

Аналогічні вимоги щодо гарантування захисту прав, свобод та інтересів кожного у розумні строки незалежним, безстороннім та справедливим судом передбачені і у ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «П`єрсак проти Бельгії»; «Де Куббер проти Бельгії»). Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді. Таких у заяві про відвід захисником наведено не було.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України).

Відповідно до п.15 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від 04.06.2024 року, адвокат ОСОБА_3 загалом мотивує тим, що слідчим суддею ОСОБА_5 під час розгляду клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000003 від 13.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України (провадження № 1-кс-562/24) було розглянуто з порушенням строків розгляду клопотання про арешт майна та порушенням проведення процесуальних дій під час розгляду клопотання, зокрема в своїй заяві про відвід він посилаються на те, що слідчим суддею за відсутності клопотань учасників процесу було відкладено розгляд справи, що і призвело до порушення строків розгляду клопотання про арешту майна.

Поряд з тим з досліджених матеріалів справи № 372/127/24 (провадження 1-кс-731/24) вбачається, що зазначене клопотання про арешт майна з метою забезпечення цивільного позову надійшло на розгляд до Обухівського районного суду Київської області 03.06.2024 року за вх. № 15907/24 та було призначено до розгляду в судовому засіданні на 05.06.2024 року на 08 год. 45 хв., що вказує на відсутність в діях слідчого судді ОСОБА_5 дій спрямованих на порушення строків розгляду даного клопотання.

Слід зазначити, що судове засідання по розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про арешт майна з метою забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні № 0000003 від 13.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, яке було призначено на 05.06.2024 року на 08 год. 45 хв., знято з розгляду у зв`язку з надходження заяви про відвід слідчого судді, що вказує на неможливість розгляду клопотання в строки передбачені КПК України.

Крім того слід також зазначити, що в своїй заяві про відвід слідчого судді ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 загалом посилається на обставини розгляду іншого клопотання у цьому ж кримінальному провадженні, яке подавалось до суду раніше, та в рамках розгляду якого було винесено ухвалу (провадження № 1-кс-562/24) про залишення клопотання без розгляду, що не стосується розгляду цього клопотання і не вказує на виникнення правових і фактичних підстав для відводу судді.

Доводи про визначення судді ОСОБА_5 із порушенням правил автоматизованого розподілу слід визнати необґрунтованими, оскільки вони спростовуються протоколом від 03.06.2024 року (а.с.59).

Доводи щодо протиправності дій головуючого в частині призначення відкритого судового засідання та оголошення перерв у судовому засіданні із об`єктивних підстав слід відхилити як надумані, оскільки дії головуючого судді цілком грунтуються на приписах КПК України.

Доводи про розголошення суддею відомостей, що становлять таємницю досудового розслідування є надуманими, безпідставними, оскільки вчинені головуючим суддею в межах судового засідання процесуальні дії відносяться до компетенції слідчого судді та відповідають чинному процесуальному законодавству.

Не можуть бути підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ, у тому числі подібних (Рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко і Мартенко проти України», «Олександр Волков проти України»).

Доводи про подання заявником повідомлення про вчинення суддею кримінального правопорушення до ТУ ДБР не породжують підстав для відводу судді, не свідчать про наявність об`єктивних критеріїв чи проявів упередженості чи необ`єктивності судді, не можуть слугувати достатніми підставами для задоволення вимог заяви про відвід судді. Більш того, це може у сукупності із іншими обставинами вказувати на можливість штучного створення приводу для усунення судді від відправлення правосуддя у конкретній справі.

У відповідності до приписів статті 6 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Згідно із ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 10 постанови «Про незалежність судової влади» за № 8 від 13.06.2007, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

З вищевикладеного вбачається, що розглядаючи конкретну судову справу (здійснюючи правосуддя) суд самостійно визначає порядок ведення судового засідання на підставі приписів процесуального закону, вирішує питання про розгляд по суті заяв та клопотань учасників кримінального провадження, надає правову оцінку обставинам справи на підставі внутрішнього переконання, що ґрунтується на приписах закону.

Незгода заявника із прийнятими судом процесуальними рішеннями у цій справі не може слугувати достатньою підставою для усунення судді від розгляду справи.

У судовій практиці використовується презумпція особистої безсторонності суду, яка передбачає такий стан, допоки не надано доказів протилежного (зокрема, ухвала ВС від 15 липня 2019 р. у справі № 9901/116/19.

Таким чином, визначені заявою про відвід судді доводи, не знайшли свого підтвердження під час розгляду такої заяви, суду не надано будь-яких доказів, які б об`єктивно свідчили про упередженість судді ОСОБА_5 під час розгляду клопотання про арешт майна.

Враховуючи викладене, вважаю, що доводи заяви не узгоджуються із дійсними обставинами справи, відвід судді заявлено безпідставно з надуманих мотивів, тому в задоволенні заяви слід відмовити в повному обсязі.

Слід також звернути увагу заявника на неприпустимість зловживання правом на відвід з метою затягування судового розгляду.

Керуючись статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, статтею 9 Конституції України, статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», статями 2, 7, 56 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», статтями 77, 80 КПК України, суддя

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах цивільного позивача ОСОБА_4 , про відвід слідчого судді ОСОБА_5 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1