ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2024 року

м. Хмельницький

Справа № 686/13016/23

Провадження № 11-сс/4820/184/24

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Хмельницький судове провадження за апеляційною скаргою заявника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25.03.2024 року, про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому щодо невнесення відомостей до ЄРДР,-

ВСТАНОВИЛА:

До слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшла скарга ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 березня 2024 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, заявник ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій прохає скасувати ухвалу слідчого судді та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Вислухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги та матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвалу слідчого судді слід залишити без змін, з наступних підстав.

ОСОБА_5 належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду, не побажав приймати участь у судовому розгляді.

Колегія суддів вважає можливим слухати судову справу у його відсутність.

Згідно з ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Оскаржувана ухвала слідчого судді винесена з дотриманням вказаних вимог кримінального процесуального закону, містить належне мотивування і обґрунтування.

Згідно з ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до статті 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

Відповідно до матеріалів за зверненням ОСОБА_5 встановлено, що останній звернувся до Верховної Ради України із заявою про вчинення кримінального правопорушення суддею Приморського районного суду міста Одеси ОСОБА_6 .

У заяві вказував, що не погоджується із ухваленим рішенням, оскільки суддя Приморського районного суду міста Одеси ОСОБА_6 розглянув 09.02.2022 справу № 522/2951/22 без повідомлення ОСОБА_5 про час та місце розгляду справи, без участі скаржника, з позбавленням права останнього на правову допомогу. Також зазначав, що ухвала від 09.02.2022 про залишення скарги без розгляду була надіслана ОСОБА_5 через 3 місяці, чим, на переконання скаржника, порушено його право на апеляційне оскарження.

Дану заяву адміністрацією ДУ «Вінницька установа виконання покарань (№1)» 27.03.2023 за № 8/32760 було направлено до Верховної Ради України.

У подальшому заяву ОСОБА_5 було зареєстровано у Апараті Верховної Ради України, звідки направлено до Офісу Генерального прокурора, а звідти - до Хмельницької обласної прокуратури.

Із Хмельницької обласної прокуратури заяву ОСОБА_5 супровідним листом № 31/1-2264ВИХ-23 від 12.04.2023 було направлено до Територіального управління ДБР розташованого у м. Хмельницькому та зареєстровано адресатом за № 855зкп.

За результатами перевірки за заявою ОСОБА_5 , листом керівника Першого СВ ТУ ДБР розташованого в м. Хмельницькому ОСОБА_7 від 01.05.2023 року за вих. № 855зкп/14-01-01-1797/2023 заявнику було надано відповідь, в якій зазначено, що інформація, яка викладена у заяві, не містить обставин, які б вказували на кримінальне правопорушення, а тому підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні.

Положеннями частини 1ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 с. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У заяві ОСОБА_5 не викладено жодних відомостей про обставини кримінальних правопорушень, які б підлягали внесенню до ЄРДР, по суті скарга зводиться до незгоди із процесуальними діями судді Приморського районного суду міста Одеси ОСОБА_6 та прийнятими ним рішенням в ході розгляду справи за участю ОСОБА_5 .

Між тим, можливе порушення суддями норм матеріального або процесуального права під час здійснення правосуддя, в тому числі щодо оцінки доказів у кримінальному провадженні, не може виключно кваліфікуватись як кримінальні правопорушення та слугувати підставою для притягнення судді до кримінальної відповідальності.

У разі їх наявності, відповідні порушення усуваються за наслідками перегляду судового рішення вищестоящими судовими інстанціями в апеляційному та касаційному порядку, а також може бути підставою для притягнення судді до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, оцінка судових рішень, прийнятих суддями та їх поведінка під час розгляду конкретної справи може бути надана виключно у межах встановленого законодавством процесуального контролю.

Також, колегія суддів звертає увагу і на те, що рішенням Конституційного Суду України від 11червня 2020 року №7-р/2020 року визнано такою, що не відповідає Конституції України (є неконституційною), статтю 37 5Кримінального кодексу України. Ця обставина свідчить про те, що в силу неконституційності складу злочину «Постановлення суддею (суддями) завідомо неправосудного вироку, рішення, ухвали або постанови», ідентифікувати склад даного злочину не вбачається за можливе, що виключає кримінальне переслідування.

Згідно зі ст. 129 Конституції України суддя при здійсненні правосуддя, є незалежним та керується принципом верховенства права. Відповідно до ст. 126 Конституції України забороняється вплив на суддю у будь-який спосіб.

Підстави для дисциплінарної відповідальності судді визначені ст.106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

За наявності обґрунтованих підстав, що визначені вище, скаржник наділений правом ініціювати питання про притягнення судді до дисциплінарної відповідальності за допущені, на його думку, процесуальні порушення.

Оскільки у заяві ОСОБА_5 жодних відомостей про обставини кримінальних правопорушень, які б підлягали внесенню до ЄРДР не викладено, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги, а ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 березня 2024 року необхідно залишити без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 404-405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні апеляційної скарги заявника ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 березня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому щодо невнесення відомостей до ЄРДР - залишити без змін.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Судді