01.07.2024
Справа № 642/3764/24
Провадження № 1-кс/642/2081/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна,

УСТАНОВИВ:

У провадженні слідчого відділення ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001056 від 25.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.06.2024 до ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшла заява від АТ "Укртелеком" про те, що 24.06.2024 приблизно о 16 год 13 хв за адресою: АДРЕСА_1 , в підвалі будинку, що є сховищем для зберігання кабелів діючих ліній зв`язку АТ "Укртелеком", невідомі особи намагались викрасти кабель ТППеп 100*2*0,5 - 17,6 м., чим спричинили матеріальну шкоду на суму 7051,88 грн.

24.06.2024 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення огляду у підвальному приміщенні було виявлено та вилучено кабель зв`язку марки ТППеп 100*2*0,5 протяжністю 17,6 м., а саме 4 різні фрагменти кабелю: 7,4м., 6,5м., 2,5м., 1,2м., які згідно до довідки про вартість викраденого майна, належать АТ «Укртелеком» . Крім того, було вилучено складений ніж, довжина леза якого 7 см, загальна довжина 19 см, який належить невстановленій на теперішній час у ході досудового розслідування особі.

Накладення арешту на вище вказане майно є необхідним для збереження речових доказів, задля подальших проведень експертних досліджень, серед яких призначення трасологічних та товарознавчих експертиз.

Прокурор подала заяву про розгляд клопотання у її відсутність.

Представник потерпілого ОСОБА_4 подала заяву про розгляд клопотання без її участі та зазначила, що проти арешту майна не заперечує.

Суд, дослідивши клопотання з додатками, приходить до наступного.

Відповідно до ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинен вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Зазначене у клопотанні майно є предметом злочину та речовими доказами у справі, зберегло сліди кримінального правопорушення. Отже, з метою запобігання втрати, приховання, знищення чи спотворення вказаних у клопотанні речей, є доцільним накласти арешт на вказане майно. Невжиття накладення арешту може призвести до приховання, знищення або спотворення речових доказів, що унеможливить встановлення істини по справі.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 170, 171 КПК України -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучені речі в ході огляду місця події від 24.06.2024 року у підвальному приміщені за адресою: АДРЕСА_1 , на кабель зв`язку марки ТППеп 100*2*0,5 протяжністю 17,6 м., а саме на 4 різні фрагменти кабелю: 7,4м., 6,5м., 2,5м., 1,2м., та на складений ніж, довжиною леза якого 7 см, загальною довжиною 19 см з метою збереження речових доказів.

Місце зберігання арештованого майна визначити камеру схову речових доказів відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Зброярська, 1.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1