Справа № 629/4466/23
провадження № 1-кс/632/49/24

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 травня 2024 року м. Первомайський

Слідчий суддя Первомайського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Первомайський скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність начальника слідчого відділу Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

29 квітня 2024 року на підставі ухвали Полтавського апеляційного суду від 11 березня 2024 року на розгляд до Первомайського міськрайонного суду Харківської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність начальника слідчого відділу Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 01 серпня 2023 року.

В обґрунтування скарги зазначено, що 01 серпня 2023 року ОСОБА_3 звернувся до СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області із усною заявою про вчинення злочинів, в якій просив внести відомості про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо суддів Лозовського міськрайонного суду Харківської області за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. ст. 364, 367 КК України, оскільки, зокрема суддя ОСОБА_4 с не розглядає подані ним до суду скарги від 23 травня 2023 року, що свідчить про неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб та зловживання владою або службовим становищем з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб, - по кримінальному провадженню № 0000027 від 22 лютого 2023 року за ч. 3 ст. 15; п. 7 ч.2 ст.115 КК України та ч. 1 ст. 125 КК України. На підтвердження його повідомлення співробітником поліції ОСОБА_5 був виданий талон - повідомлення за № 6686.

Заявник ОСОБА_3 зазначає, що начальник слідчого відділу у даному випадку порушив вимоги статті 214 КПК України, оскільки невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Під час судового розгляду ОСОБА_3 доводи скарги підтримав та просив зазначену скаргу задовольнити, посилаючись на той факт, що в його усному повідомленні, яке викладене у протоколі про прийняти заяви, він повідомив достатньо фактів про вчинення кримінальних правопорушень суддями Лозівського міськрайонного суду Харківської області, зокрема ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , зокрема, зазначив конкретні, відомі йому обставини можливих кримінальних правопорушень. Саме прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Також заявник зазначив, що зазначенні ним судді не розглядають кримінальні провадження, зокрема, як слідчі судді не розглядають його скарги, подані у порядку ст.303 КПК України, а тому на його думку, тим самим вчиняють кримінальні правопорушення.

Від заступника начальника СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 надійшла заява про розгляд справи ОСОБА_3 без його участі, оскільки він перебуває у відрядженні у місті Харкові. При цьому, із повідомлення заступника начальника СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 вбачається, що згідно із вимогами Положення про порядок ведення Реєстру, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06 квітня 2016 року, до Реєстру вносяться відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, відповідно підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає або недостатньо, то вони, без проведення додаткової перевірки, не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них повинно проводитися досудове розслідування. Із заяви ОСОБА_3 не зрозуміло, які саме кримінальні правопорушення вчинив суддя Лозівського міськрайонного суду, тому підстав для прийняття рішення про внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань достатньо не було.

З огляду на вищевикладене, заступник начальника СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 заперечував проти задоволення скарги ОСОБА_3 .

Вислухавши пояснення заявника ОСОБА_3 , вивчивши доводи скарги та оцінивши надані до суду докази в їх сукупності, слідчий суддя доходить такого висновку.

Судовим розглядом встановлено, що 29 квітня 2024 року на розгляд до Первомайського міськрайонного суду Харківської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність начальника слідчого відділу Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 01 серпня 2023 року на підставі ухвали Полтавського апеляційного суду від 11 березня 2024 року.

Із повідомлення заступника начальника СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 вбачається, що матеріали, які зареєстровані ІТС ІПНП за номером № 6686 від 01 серпня 2023 були направлені начальнику Лозівського РВП ГУНП в Харківській області для подальшого розгляду відповідно до закону України «Про звернення громадян» та «Положення про порядок роботи із зверненнями громадян і організації їх особистого прийому в системі Міністерства внутрішніх справ України», затвердженого Наказом МВС України від 15.11.2017 № 930 за відсутності фактичних даних та достатніх обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого неможливо прийняти рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено під час досудового розслідування главою 26 КПК України.

За приписами частини 1 статті 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положеннями КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.

Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30 вересня 2021 у справі № 556/450/18 (провадження № 51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30 січня 2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв (повідомлень), в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення. Отже, якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Аналізуючи зміст усного повідомлення ОСОБА_3 від 01 серпня 2023 року, яке міститься у протоколі прийняття заяви про вчинення правопорушення (або такого, що готується) встановлено, що вказана заява не містить достатніх відомостей та інформації про вчинене кримінальне правопорушення. Натомість, за своєю суттю ця заява містить припущення про ймовірне вчинення правопорушень певному колу осіб, яке ґрунтується ише на суб`єктивному сприйнятті заявником обставин, викладених у вказаній заяві.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність його ознак. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Крім того, зі змісту протоколу прийняття заяви про вчинення правопорушення (або такого, що готується), у якому викладене усне повідомлення ОСОБА_3 від 01 серпня 2024 року не вбачається конкретних фактів щодо наявності в діях суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України.

Такий зміст заяви не містить конкретних відомостей, які б однозначно свідчили про вчинення кримінально-караного діяння і не є в розумінні вимог статті 214 КПК України повідомленням про вчинення злочину.

Фактично заявник ОСОБА_3 висловлює незгоду з діяльністю щодо здійснення правосуддя суддями Лозівського міськрайонного суду Харківської області, зокрема, щодо «не розгляду справ з 23 травня 2023 року суддями Лозівського міськрайонного суду Харківської області № 629/264/23, 629/581/23, 629/2642/23 та 629/582/23 за його скаргами щодо невнесення відомостей до ЄРДР», тобто із порушенням строків, встановлених КПК України для даної категорії справ, однак така незгода сама по собі не є підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.367 КК України.

Отже, усне повідомлення ОСОБА_3 від 01 серпня 2024 року, викладене у протоколі прийняття заяви про вчинення правопорушення (або такого, що готується), щодо тверджень про вчинення суддями місцевого суду кримінального правопорушення за своїм змістом та суттю, на думку слідчого судді, вочевидь не є повідомленням про кримінальне правопорушення, а свідчить про незгоду заявника із діяльністю судді щодо здійснення правосуддя.

Також слідчий суддя звертає увагу, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Процедура притягнення судді до кримінальної відповідальності не може бути використана для здійснення тиску на суддю з метою спонукання його до прийняття «потрібного» судового рішення. Реєстрація в ЄРДР відомостей про вчинення суддею кримінального правопорушення як помста за ухвалення судового рішення у справі є неприпустимою.

У Висновках № 3 (2002) та № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено: є неприйнятною можливість притягнення судді до відповідальності за здійснення своїх обов`язків, крім випадку умисного правопорушення при здійсненні судових функцій.

З огляду на наведене, незгода з діяльністю судді щодо здійснення правосуддя сама по собі не може вказувати на наявність в діях судді ознак злочину. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, а незгода учасника судового процесу у справі із діяльністю щодо здійснення правосуддя не може бути приводом до реєстрації заяви, повідомлення про вчинене суддею кримінальне правопорушення.

З урахуванням викладеного, доводи скарги ОСОБА_3 є необґрунтованими та безпідставними, у зв`язку з чим на підставі п. 4 ч. 2 ст. 307 КПК України слідчим суддею приймається рішення про відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 214, 303-307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність начальника слідчого відділу Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя:ОСОБА_1