Єдиний унікальний номер 205/8015/24
1-кс/205/829/24
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська
Провадження № 1-кс/205/829/24 Справа № 205/8015/24 .
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши клопотання старшого дізнавача СД ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №90000340 від 16.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 Кримінального кодексу України (далі КК),

ВСТАНОВИВ :

До Ленінського районного суду м. Дніпропетровська 17 червня 2024 року надійшло тм передано слідчому судді клопотання старшого дізнавача СД ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №90000340 від 16.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК.

В обґрунтування свого клопотання дізнавач посилається на те, що в провадженні СД відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №90000340 від 16.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.06.2024 до ВП N?3 ДРУП ГУНІ в Дніпропетровській області надійшли матеріали за фактом використання завідомо підробленого документу з боку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який 15.06.2024 близько о 13:50 годин перебуваючи поблизу буд. АДРЕСА_1 в ході перевірки документів пред`явив поліцейським УП паспорт громадянина України з явними ознаками підробки.

Під час проведення огляду місця події, який проводився 15.06.2024 у період часу з 14:58 год. по 15:00 год. поблизу буд. АДРЕСА_1 , у присутності двох понятих, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 виданого на ім?я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з явними ознаками підробки, а саме кустарно вклеєна фотографія. Вказаний паспорт громадянина України було вилучено, поміщено до спеціального пакету ICR0062904, запечатано, визнано речовим доказом та направлено до ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області на зберігання.

У зв`язку з необхідністю проведення судово-технічної експертизи документів, а також з метою збереження речових доказів, дізнавач, за погодженням з прокурором, звернувся до суду з клопотання про накладення арешту на майно.

Дізнавач та прокурор до суду не з`явились, в клопотанні просили розглянути його за їх відсутності та відсутності власника майна, що не перешкоджає розгляду клопотання у їх відсутність, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК.

Розглянувши клопотання дізнавача, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя доходить наступних висновків.

Відповідно до п. 3 ч. 3, ч. 5 ст. 132 КПК, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціал1ній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).

Вказані вимоги кримінального процесуального закону при поданні клопотання про арешт майна, дізнавачем виконані належним чином, а тому клопотання підлягає задоволенню у повному обсязі.

Так, як видно з матеріалів провадження, досудове розслідування здійснюється за ознаками ч. 4 ст. 358 КК, за фактом пред`явлення завідома підробленого документа.

Згідно з клопотанням дізнавача, останній просить накласти арешт на документи, які вилучені в ході огляду місця події, а саме паспорт громадянина України, який містить ознаки підробки та який визнано речовим доказом у справі і може містити на собі інформацію або сліди вчиненого кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження...

Таким чином, оскільки наданими матеріалами клопотання підтверджується, що вилучене майно може бути предметом вчинення кримінального правопорушення та ймовірно зберегло на собі сліди вчинення злочину, а тому з метою забезпечення збереження речових доказів і для встановлення істини у справі, слідчий суддя вважає доведеним необхідність арешту майна і ризиків передбачених положеннями п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК, доходить висновку про обґрунтованість клопотання та накладення арешту на майно.

Водночас, у випадку, якщо наявність зв`язку між арештованим майном та кримінальним правопорушенням під час подальшого досудового розслідування або судового розгляду обвинувального акту буде спростована або судом буде встановлено відсутність складу чи події злочину, власник майна наділений правом ініціювати, в порядку ст. 174, п. 4 ч. 2 ст. 315 КПК, питання про скасування накладеного арешту.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 310, 372 КПК, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого дізнавача СД ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №90000340 від 16.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події, який проводився 15.06.2024 у період часу з 14:58 год. по 15:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 виданого на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом заборони його відчуження, користування та розпорядження.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її проголошення шляхом подання скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1