Провадження № 1-кс/947/6282/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.05.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000590 від 07.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000590 від 07.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У клопотанні слідчий з метою збереження речових доказів, просить накласти арешт на речі, які були виявлені та вилучені під час обшукуквартири АДРЕСА_1 .

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Так, в клопотанні слідчий вказує на те, що 07.05.2024 у період часу з 10 години 42 хвилин по 11 годину 06 хвилин, на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, з метою виявлення та збереження речових доказів було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_2 за участі двох понятих та інших учасників слідчої дії. У ході проведення обшуку у квартирі АДРЕСА_1 було виявлено: джинсові штани чорного кольору з написами білого кольору у нижніх частинах обох штанин «REDMAN», футболка чорного кольору, капелюх камуфляжний, брудні шкарпетки білого кольору з написами на них «POWER», пара кросівок білого кольору з салатовими стельками, сумка білого кольору з написом на ній «DILLER», мобільний телефон чорного кольору марки «Apple iPhone» у чохлі чорного кольору.

У невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, можливий інший, встановлений законом, порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду і обшуку.

Відповідно до ч.1 ст.233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Частиною 3 ст.233 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді.

Слідчий суддя не виключає, що на момент проведення фактичного обшуку в квартирі АДРЕСА_1 існували підстави, передбачені ч.3 ст.233 КПК України для проведення обшуку/огляду без відповідної ухвали слідчого судді, пов`язані із безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину.

Проте, слідчим суддею враховується та обставина, що в додатках до клопотання сторони обвинувачення відсутня ухвала слідчого судді, яка б свідчила про те, що після проведення невідкладного обшуку/огляду він був легалізований, що позбавляє слідчого суддю дослідити належним чином викладені в клопотання обставини, зокрема, щодо порядку проведення обшуку/огляду та законності підстав для його проведення.

Частиною 1 ст.87 КПК України передбачено, що недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Згідно з ч.2 ст.87 КПК України суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема, здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу або з порушенням його суттєвих умов.

Відповідно до ч.4 ст.87 КПК України докази, передбачені цією статтею, повинні визнаватися судом недопустимими під час будь-якого судового розгляду, крім розгляду, якщо вирішується питання про відповідальність за вчинення зазначеного істотного порушення прав та свобод людини, внаслідок якого такі відомості були отримані.

Окрім того в прохальній частині клопотання містить розбіжності щодо адреси вилучення майна, а саме зазначено дві адреси: АДРЕСА_2 та під`їзд за адресою АДРЕСА_3 , .

Вказані обставини позбавляють слідчого суддю можливості в повній мірі дослідити обставини, якими обґрунтовані доводи клопотання та прийняти рішення по суті.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

На підставі викладеного, враховуючи вищевказані недоліки клопотання, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення зазначених в ухвалі слідчого судді недоліків з встановленням відповідного процесуального строку.

Керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000590 від 07.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 України повернути прокурору.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1