КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/824/1880/2024 Суддя-доповідач у суді апеляційної інстанції - ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2024 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25 січня 2024 року, -

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25 січня 2024 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 , на повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 27.09.2023 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України у кримінальному провадженні, відомості про яке 11.04.2023 внесені до ЄРДР за №0000472.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням слідчого судді, адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу сторони захисту про скасування повідомлення про підозру та скасувати письмове повідомлення про підозру від 27.09.2023 року прийняте старшим слідчим СУ ГУНП у м. Києві майором поліції ОСОБА_8 в рамках кримінального провадження №0000472 від 11.04.2023 року відносно ОСОБА_7 .

На обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що ухвала слідчого судді є протиправною, оскільки було порушено норми кримінального процесуального закону, а саме вимоги ст.ст. 135, 136, ч. 1 ст. 278 КПК України, а також не були досліджені обставини на які вказувала сторона захисту, а саме, що органом досудового розслідування порушено порядок вручення повідомлень про підозру.

Апелянт вказує, що судом залишено поза увагою те, що повідомлення про підозру від 27.09.2023 відносно ОСОБА_7 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, йому вручено не було, оскільки він дійсно зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , однак з 2016 року та по теперішній час за місцем реєстрації не проживає, що підтверджується довідкою виданою Олександрівською селищною радою Кропивницького району, Кіровоградської області від 10.10.2023 року №189-01.1/8-25.

Крім того, судом не враховано, що слідчим не було вчинено належних процесуальних дій направлених на встановлення дійсного місцезнаходження ОСОБА_7 і як наслідок цього, органом досудового розслідування було допущено порушення вимог норм закону, у зв`язку з чим, письмове повідомлення про підозру від 27.09.2023 року залишилось не врученим.

Апелянт звертає увагу, що в судовому засіданні слідчим суддею було протиправно відмовлено в задоволенні усного клопотання сторони захисту про допит матері підозрюваного ОСОБА_9 , на допиті якої наполягала сторона обвинувачення.

В судове засідання адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 та прокурор не з`явилися, хоча про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені завчасно та належним чином, клопотань про відкладення апеляційного розгляду не надсилали.

З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення апеляційного розгляду у відсутності прокурора, адвоката та підозрюваного, у відповідності до вимог, передбачених ст. 422 КПК України.

Крім того, апеляційний суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно виконувати процесуальні обов`язки.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, що в провадженні старшого слідчого СУ ГУНП у місті Києві майора поліції ОСОБА_10 , перебувають матеріали кримінального провадження №0000472 від 11.04.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

СУ ГУНП у м. Києві у кримінальному провадженні №0000472, 27.09.2023 складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_7 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

04.12.2023 постановою прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_11 , виділено з кримінального провадження №0000472 від 11.04.2023 матеріали досудового розслідування за підозрою ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, якому присвоєно номер 0001362.

27.11.2023 адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва зі скаргою на повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 27.09.2023 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України у кримінальному провадженні, відомості про яке 11.04.2023 внесені до ЄРДР за №0000472.

Скарга обґрунтована тим, що органом досудового розслідування порушено вимоги ст.ст. 135, 136, ч. 1 ст. 278 КПК України, а саме порядок вручення повідомлення про підозру, а тому дане повідомлення про підозру підлягає скасуванню виходячи з наступного. Так повідомлення про підозру від 27.09.2023 року відносно ОСОБА_7 у вчиненні ним кримінального правопорушення, йому вручено не було, оскільки він дійсно зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , однак з 2016 року та по теперішній час за місцем реєстрації не проживає, що підтверджується довідкою виданою Олександрівською селищною радою Кропивницького району, Кіровоградської області від 10.10.2023 року №189-01.1/8-25. Також слідчим не було вчинено належних процесуальних дій направлених на встановлення дійсного місцезнаходження ОСОБА_7 і як наслідок цього, органом досудового розслідування було допущено порушення норм закону, а саме: ст. ст. 42,135, 136, ч.1 ст. 278 КПК України, у зв`язку з чим, письмове повідомлення про підозру від 27.09.2023 року залишилось не врученим.

25.01.2024 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 , на повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 27.09.2023 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України у кримінальному провадженні, відомості про яке 11.04.2023 внесені до ЄРДР за №0000472.

Приймаючи таке рішення слідчий суддя встановив, що повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 27.09.2023 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України у кримінальному провадженні №0000472 здійснено із дотриманням порядку, передбаченого вимогам ст. 278, 135 КПК України.

Дане рішення слідчого судді, колегія суддів вважає законним та обґрунтованим, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, змагальність сторін, диспозитивність та розумність строків розгляду справи.

Згідно зі ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають змісті спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Під час перегляду оскаржуваної ухвали апеляційним судом встановлено, що слідчим суддею при розгляді скарги адвоката ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 , на повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 27.09.2023 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України у кримінальному провадженні, відомості про яке 11.04.2023 внесені до ЄРДР за №0000472, в повній мірі дотримані вищевказані вимоги кримінального процесуального Закону.

Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.

Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Відповідно до ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваною є особа, якій у порядку, передбаченому КПК України, вручено повідомлення про підозру, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно ч. 1 ст. 276 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складання слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Відповідно до змісту ч.ч. 1, 2 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Порядок здійснення виклику у кримінальному провадженні регулюється ст. 135 КПК України.

Як вбачається із оскаржуваної ухвали, всупереч твердженням апелянта, слідчим суддею в ході розгляду вищевказаної скарги, було встановлено, що повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 27.09.2023, засобами поштового зв`язку, було направлено за адресою місця реєстрації ОСОБА_7 , за адресою місця проживання його матері - ОСОБА_12 , а також захиснику підозрюваного - адвокату ОСОБА_6 , крім того, копію повідомлення про підозру та пам`ятки про процесуальні права та обов`язки для передачі ОСОБА_7 вручено діловоду загального відділу Олександрівської селищної ради (старостинський округ смт. Лісове) ОСОБА_13 , за місцем реєстрації особи. А також, копія зазначеного повідомлення про підозру була направлена також на номер мобільного телефону ОСОБА_12 .

Також слідчим суддею, щодо доводів захисника, що з 2016 року ОСОБА_7 та по теперішній час за місцем реєстрації не проживає, що підтверджується довідкою виданою Олександрівською селищною радою Кропивницького району, Кіровоградської області від 10.10.2023 року №189-01.1/8-25, зазначено, що 27.11.2023 постановою Старшого слідчого Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 , підозрюваного ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 оголошено в розшук, в подальшому 12.12.2023 ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надано дозвіл на затримання ОСОБА_7 , що свідчить про те, що неможливо встановити де наразі перебуває підозрюваний, про що також повідомив і захисник.

Як вбачається з наданих матеріалів справи, за своїм змістом повідомлена 27.09.2023 року ОСОБА_7 підозра у кримінальному провадженні №№0000472 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, відповідає вимогам ст. 277 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_7 причетний до вчинення кримінального правопорушення.

Як убачається зі змісту повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 27.09.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України у кримінальному провадженні №0000472 від 11.04.2023, за формою та змістом вказане повідомлення відповідає вимогам ст. 277 КПК України та містить усі передбачені вказаною статтею відомості, у тому числі зміст підозри, стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру. Під час вручення повідомлення про підозру було дотримано вимоги ст. ст. 135, 276-278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінальних правопорушень, які давали можливість дійти висновку про ймовірну причетність ОСОБА_7 , до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Щодо доводів сторони захисту, що повідомлення про підозру від 27.09.2023 відносно ОСОБА_7 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, йому вручено не було, оскільки він дійсно зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , однак з 2016 року та по теперішній час за місцем реєстрації не проживає, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 135 КПК Україниособа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

Відповідно до ст. 42 КПК Українипідозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Відтак, виходячи з того, що підозра від 27.09.2023 відносно ОСОБА_7 була направлена не лише за адресою реєстрації, а й іншими можливими способами направлення та вручення повідомлення про підозру в порядку ст. 135 КПК України, а саме: за адресою місця проживання його матері - ОСОБА_12 та на її номер мобільного телефону, захиснику підозрюваного - адвокату ОСОБА_6 , копію повідомлення про підозру та пам`ятки про процесуальні права та обов`язки для передачі ОСОБА_7 вручено також діловоду загального відділу Олександрівської селищної ради (старостинський округ смт. Лісове) ОСОБА_13 , за місцем реєстрації особи.

А тому, таке твердження сторони захисту не є безумовною підставою для скасування вище вказаного повідомлення про підозру

Під час апеляційного розгляду колегією суддів не здобуто доказів порушення стороною обвинувачення вимог ст. ст. 276-278 КПК України, які б стали підставою для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_7 .

Твердження захисника, що слідчим суддею було протиправно відмовлено в задоволенні усного клопотання сторони захисту про допит матері підозрюваного ОСОБА_9 , на допиті якої наполягала сторона обвинувачення, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду рішення суду першої інстанції, так як згідно журналу та технічного аудіозапису судового засідання, а також ухвали слідчого судді, адвокатом ОСОБА_6 взагалі не було заявлено усного клопотання про допит матері підозрюваного ОСОБА_9 , а тому такі доводи сторони захисту не можуть бути прийняті до уваги.

Доводи апелянта стосовно незаконності і необґрунтованості оскаржуваної ухвали не можуть бути визнані переконливими, оскільки слідчий суддя при розгляді скарги повно та об`єктивно дослідив всі обставини, з якими закон пов`язує вирішення питань, які стосуються повідомлення особи про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, про обґрунтованість такої підозри.

За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування, колегія суддів - не знаходить.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів - не виявлено.

На підставі вищевикладеного колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною і обґрунтованою, у зв`язку з чим її необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника - без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 277, 278, 303, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, -

п о с т а н о в и л а:

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25 січня 2024 року, - залишити без зміни, а апеляційну скаргуадвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ ________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4