ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

03 червня 2024 року м. Дніпро

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши матеріали провадження за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні прокурора Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 на ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 травня 2024 року про відмову у задоволенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 за ч.4 ст.408 КК України (далі-КК) у кримінальному провадженні №0000627 від 21.09.2022 року, -

В С Т А Н О В И В :

Оскаржуваною ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 травня 2024 року у судовому засіданні відмовлено у задоволенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_1 обвинуваченому ОСОБА_4 .

На вказане судове рішення прокурором подано апеляційну скаргу в якій вона порушує питання про скасування ухвали місцевого суду про відмову у продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 та просить обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 на строк 2 місяці.

Вивчивши надані апеляційному суду матеріали апеляційної скарги прокурора та перевіривши її доводи, суддя-доповідач дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.398 Кримінального процесуального кодексу України (далі- КПК) апеляційна скарга, що надійшла до суду апеляційної інстанції, не пізніше наступного дня передається судді-доповідачу. Отримавши апеляційну скаргу на вирок чи ухвалу суду першої інстанції, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її на відповідність вимогам статті 396 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.

З матеріалів провадження убачається, що на розгляді в Новомосковському міськрайонному суді Дніпропетровської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000627 від 21.09.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.4 ст.408 КК.

Під час судового засідання ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 травня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_1 обвинуваченому ОСОБА_4 .

Загальними положеннями ч.ч.1,2 ст.392 КПК передбачено, що в апеляційному порядку можуть бути оскаржені судові рішення, які були ухвалені судами першої інстанції і не набрали законної сили, а саме:

-вироки, крім випадків, передбачених статтею 394 цього Кодекс;

-ухвали про застосування чи відмову у застосуванні примусових заходів медичного або виховного характеру;

-інші ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом.

Ухвали, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судових рішень, передбачених частиною першою цієї статті, окремому оскарженню не підлягають, крім випадків, визначених цим Кодексом. Заперечення проти таких ухвал можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою цієї статті.

Разом з цим підлягають апеляційному оскарженню в порядку, передбаченому цим Кодексом, ухвали суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Отже діючими положеннями кримінального процесуального законодавства не передбачено право учасників судового провадження на апеляційне оскарження ухвал суду першої інстанції про відмову у задоволенні клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (ст. 129 ч. 1 п. 8 Конституції України).

Встановлюючи обмеження права на оскарження судових рішень, законодавець повинен керуватися такою складовою принципу верховенства права, як пропорційність. За правовою позицією Конституційного Суду України обмеження прав і свобод людини і громадянина є допустимим виключно за умови, що таке обмеження є домірним (пропорційним) та суспільно необхідним (Рішення Конституційного Суду України від 19 жовтня 2009 року № 26-рп/2009).

ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави - учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. З огляду на це Верховна Рада України у ч.1 ст.392 КПК законодавчо визначила межи доступу до правосуддя учасників кримінального провадження під час судового розгляду.

У своєму правовому висновку, викладеному у Постанові від 27 травня 2019 року справа № 766/22242/17, провадження № 51-7276 кмо 18, Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду зазначила, що як неодноразово наголошував Верховний Суд, ст.129 Конституції України гарантує право на апеляційний перегляд справи, а не кожного судового рішення в межах кримінального провадження, у відповідності з чим КПК визначає, в яких випадках і які рішення слідчих суддів, судів першої інстанції підлягають перегляду в апеляційному порядку (див., наприклад, постанову Верховного Суду від 4 квітня 2019 року у справі №494/6/18). У постановах від 17 жовтня 2018 року (справа № 646/5552/17) та від 28 лютого 2019 року (справа № 161/4229/18), які стосувалися права на апеляційне оскарження ухвал слідчих суддів, Верховний Суд підкреслив, що «норми Конституції України та кримінального процесуального закону беззастережно гарантують право на апеляційне оскарження лише судового рішення, постановленого за наслідком розгляду справи (кримінального провадження в суді першої інстанції) по суті, а не всіх судових рішень у межах цієї справи (провадження). Встановлення законодавцем такого обмеження права на апеляційне оскарження рішень слідчих суддів має на меті забезпечення належного здійснення правосуддя через розумне регулювання кількості справ, що надходять до судів апеляційної інстанції та створення умов для ефективного використання обмежених ресурсів судової влади».

Таким чином, зі змісту апеляційної скарги прокурора ОСОБА_3 убачається, що нею подана апеляційна скарга на судове рішення, яке не підлягає апеляційному оскарженню.

При цьому вказівка в ухвалі Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 травня 2024 року про можливість її апеляційного оскарження є помилковою.

Відповідно до ч. 4 ст.399КПК суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження лише, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку, або судове рішення оскаржене виключно з підстав, з яких воно не може бути оскарженим згідно з положеннямистатті 394 цього Кодексу.

Підсумовуючи вищенаведене суддя-доповідач дійшов висновку про необхідність відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою прокурора ОСОБА_3 на ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 травня 2024 року про відмову у задоволенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 за ч.4 ст.408 КК у кримінальному провадженні №0000627 від 21.09.2022 року.

На підставі викладеного, керуючись ч.4 ст.399 КПК,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні прокурора Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 на ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 травня 2024 року про відмову у задоволенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 за ч.4 ст.408 КК у кримінальному провадженні №0000627 від 21.09.2022 року.

Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя: