УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/3313/24

Номер провадження 1-кс/495/861/2024

12 квітня 2024 рокум. Білгород-Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Білгород-Дністровському клопотання слідчого відділення № 1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області майора поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

12.04.2024 року слідчий відділення № 1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області майор поліції ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з погодженим прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури клопотанням про накладення арешту на майно.

В клопотанні зазначено, що в ніч з 28 на 29 березня 2024 року невстановлена особа, під час дії воєнного стану на території держави, який був введений відповідно 24.02.2022 до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ, з 26.03.2022 Указ Президента України від 14.03.2022 року №133/2022, затверджений Законом України від 15.03.2022 №2119- ІХ, з 25.04.2022 Указ Президента України від 18.04.2022 року №259/2022, затверджений Законом України від 21.04.2022 №2212- ІХ, з 25.05.2022 Указ Президента України від 17.05.2022 року №341/2022, затверджений Законом України від 22.05.2022 №2263- ІХ з 23.08.2022 Указ Президента України від 18.08.2022 року №573/2022, затверджений Законом України від 15.08.2022 №2500- ІХ, з 21.11.2022 Указ Президента України від 07.11.2022 року №757/2022, затверджений Законом України від 16.11.2022 № 2738- ІХ, з 19.02.2023 Указ Президента України від 06.02.2023 року №58/2023, затверджений Законом України від 11.02.2023 №2915- ІХ, з 18.05.2023 Указ Президента України від 01.05.2023 № 254/2023, затверджений Законом України від 02.05.2023 № 3057-IX, з 27.07.2023 Указ Президента України від 26.07.2023 року №451/2023, затверджений Законом України від 27.07.2022 №327- ІХ, 30.01.2024, переслідуючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна та особистого збагачення, з корисливих мотивів, проник через вхідні незачинені двері на веранду будинку АДРЕСА_1 , звідки таємно, умисно, викрала майно, яке належить ОСОБА_4 , чим спричинила матеріальний збиток на суму 700 гривень, після чого з місця скоєння злочину зникла розпорядившись викраденим на власний розсуд.

09.04.2024, за вказаним фактом слідчим відділення № 1 СВ Білгород Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області відповідно до вимог ст. 214 КПК України внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000490, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, процесуальне керівництво яким здійснюється Білгород-Дністровською окружною прокуратурою.

11.04.2024 до відділення №1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_2 , в якій останній просить виданий ним працівникам поліції електричний точильний станок марки «Bort» модель BDM-125, корпус синього кольору долучити до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів та пояснив, що вказаний предмет йому надав батько ОСОБА_6 , приблизно два тижні тому назад. Зі слів ОСОБА_6 він обміняв станок у ОСОБА_7 , місцевого мешканця на 5 л домашнього вина та пачку цигарок.

В подальшому виданий електричний точильний станок марки «Bort» модель BDM-125, корпус синього кольору, вилучено та оглянуто 11.04.2024 в період часу з 09 год.10 хв. до 10год.10 хв.

Постановою слідчого відділення поліції №1 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області від 11.04.2024 вилучений електричний точильний станок марки «Bort» модель BDM-125, корпус синього кольору, визнано речовими доказами та долучено їх до матеріалів кримінального провадження.

Вилучений електричний точильний станок марки «Bort» модель BDM-125, корпус синього кольору, відповідає критеріям, зазначеним у п.3. ч.2 ст.167 КПК України, а саме, є предметом кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховання, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)

відшкодування шкоди, завданої в наслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

У зв`язку зі викладеним, з метою збереження речових доказів та забезпечення проведення відповідних експертних досліджень, а також з метою додержання розумних строків досудового розслідування та досягнення дієвості цього провадження, виникла необхідність у застосуванні передбачених законом заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі наведеного слідчий просить клопотання задовольнити.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди .

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведе необхідність такого арешту, а згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

На переконання слідчого судді, слідчий та прокурор довели необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, яке законно відповідає критеріям ст.98 КПК України та наявні обґрунтовані ризики, передбачені ч.1 ст.170 КПК України.

Враховуючи вищевикладене та те, що в ході досудового розслідування необхідно вжити певні заходи щодо всебічного, повного дослідження всіх обставин кримінального провадження, а також з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність накладення арешту на вище зазначене майно, з метою збереження речових доказів та проведення відповідних судових експертиз у кримінальному провадженні № 0000490.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 170, 172, 173 Кримінального процесуального України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділення № 1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області майора поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 11.04.2024 в період часу з 09 год.10 хв. до 10год.10 хв., в ході якого вилучено електричний точильний станок марки «Bort» модель BDM-125, корпус синього кольору, який надав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_2 , з метою збереження речових доказів (позбавлення права власника можливості розпоряджання та користування даним майном), а також для проведення подальшої судово-товарознавчої експертизи.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1