Справа № 202/8578/23
Провадження № 1-кс/202/2973/2024
УХВАЛА

Іменем України

29 квітня 2024 року слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Дніпро клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, в рамках кримінального № 0000586 від 06 серпня 2021 року,-

ВСТАНОВИВ:

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2022 року у справі № 752/27656/21 (провадження № 11-сс/824/2212/2022) в рамках кримінального провадження № 0000586 від 06 серпня 2021 року на земельну ділянку :01:042:0279 - відомості про реєстрацію прав власності відсутні, наявний арешт, яким встановлено заборону відчуження та вчинення будь-яких нотаріальних та реєстраційних дій від 04.07.2019 р., на підставі ухвали Октябрського районного суду м. Полтави провадження №1-кс/554/8920/2019, справа №54/5294/19 від 20.06.2019 (п. 223 абз. 4 ухвали).

Представник заявника в судове засідання не з`явився, натомість в прохальній частині клопотання зазначила, що просить розглянути клопотання без участі заявника та її представника.

Слідчий, прокурор в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебували матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000586 від 06.08.2021 року, за ознаками злочинів, передбачених ч.1 ст.197-1, ч.3 ст.358 КК України.

В ході досудового розслідування, ухвалою Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2022 року справа № 11-сс/824/2212/2022 апеляційну скаргу власників земельних ділянок, на котрі було накладено арешт, задоволено частково, та постановлено нову ухвалу, якою клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної Поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю задоволено частково, і відмовлено у передачі вказаних земельних ділянок Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та збереження його економічної вартості.

Даною ухвалою накладено із забороною здійснення будь-якого відчуження, розпорядження та користування власниками чи будь-якими іншими особами зазначеним майном на нерухоме майно, що утворено внаслідок вчинення кримінально протиправних діянь, зокрема, на земельну ділянку :01:042:0279 - відомості про реєстрацію прав власності відсутні, наявний арешт, яким встановлено заборону відчуження та вчинення будь-яких нотаріальних та реєстраційних дій від 04.07.2019р., на підставі ухвали Октябрського районного суду м. Полтави провадження №1-кс/554/8920/2019, справа №54/5294/19 від 20.06.2019 (п.223 абз.4 резолютивної частини ухвали).

Також, з доданих до клопотання матеріалів, слідчим суддею встановлено, що відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю серії ДП, виданого 19.05.1999 року Миколаївською селищною Радою народних депутатів на підставі рішення Миколаївської селищної Ради народних депутатів №5-5/ЧЧІІІ від 25.03.1999 року, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за № 121, ОСОБА_5 , спадкоємцем якої є ОСОБА_4 , передано у приватну власність земельну ділянку площею 5.5849 га, з яких ріллі 3.5183 га, кормових угідь 2.0666 га.

Згідно абз. 1 ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Постановою заступника начальника відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 від 23.05.2023 року закрито кримінальне провадження №0000586 від 06.08.2021 року.

Формами закінчення досудового розслідування, згідно з положеннями глави 24 КПК України, є закриття кримінального провадження, звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів виховного або медичного характеру.

Кримінальне провадження №0000586 від 06.08.2021 року, в ході досудового розслідування якого було накладено арешт на земельну ділянку, закрито постановою слідчого, який не наділений повноваженнями на скасування арешту майна.

Питання про скасування заходів забезпечення кримінального провадження, стороною обвинувачення не вирішено, а відтак, з метою недопущення порушення права власності, слідчий суддя вважає за можливе вирішити питання про скасування арешту майна.

Абзацом 2 частини 2 пункту 1 статті 174 КПК України передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Згідно ст.ст. 7, 16 КПК України, загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного прав.

Здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, зважаючи на те, що під час закриття кримінального провадження №0000586 від 06.08.2021 року, всупереч положень ч. 3 ст. 174 КПК України, питання про скасування арешту стороною обвинувачення не вирішено, а також, враховуючи те, що в ході судового розгляду не встановлено наявність достатніх підстав, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи (див. рішення Європейського суду з прав людини у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II), слідчий суддя вважає наявними підстави для скасування арешту, оскільки потреба в застосуванні цього заходу у кримінальному провадженні № 000240 від 17 грудня 2021 року, відпала.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду України в Ухвалі від 23 січня 2024 року (справа № 569/19829/21), ухвала слідчого судді про скасування арешту майна або про відмову у такому скасуванні призводить до таких же правових наслідків, як і ухвала про арешт майна або відмову в арешті майна, тому положення пункту 9 частини 1 статті 309 у їх взаємозв`язку зі статтями 170, 173, 174 КПК передбачають право на апеляційне оскарження не лише ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому, а також і ухвали про скасування або про відмову у скасуванні арешту майна.

Керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, в рамках кримінального № 0000586 від 06 серпня 2021 року задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2022 року у справі № 752/27656/21 (провадження № 11-сс/824/2212/2022) в рамках кримінального провадження № 0000586 на нерухоме майно, що утворено внаслідок вчинення кримінально протиправних діянь, а саме на земельну ділянку з кадастровим номером :01:042:0279 (п.223 абз.4 резолютивної частини ухвали) скасувати.

Ухвала слідчого судді про скасування арешту майна може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1