Справа № 392/299/24
Провадження № 1-кс/392/66/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2024 року м. Мала Виска

Слідчий суддя Маловисківського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Маловисківського відділу Новоукраїнської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 17 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 190, частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України, про арешт тимчасово вилученого майна,

в с т а н о в и в:

Прокурор, в порядку статті 36 КПК України, звернувся до слідчого судді Маловисківського районного суду Кіровоградської області з клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучене під час проведення обшуку 12 лютого 2024, на підставі добровільно написаної заяв, у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , а також огляду проведеного 12 лютого 2024 року на території СПД м. Новомиргород ВП № 1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділенням відділення поліції № 1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000030 від 17 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 190, частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на початку січня 2024 року точної дати та часу досудовим слідством не встановлено, ОСОБА_4 знаходячись на території домоволодіння ОСОБА_5 , яке розташоване по АДРЕСА_2 переконав останнього у добропорядності своїх намірів та попрохав у нього передати йому для продажу бензинову ланцюгову пилку марки «Дніпро-М», яка належить ОСОБА_5 , а виручені грошові кошти з продажу бензинової ланцюгової пилки марки «Дніпро-М» поверне потерпілому ОСОБА_5 .

Після отримання зазначеної бензинової ланцюгової пили марки «Дніпро-М» у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном, тобто вказаною бензиновою ланцюговою пилкою марки «Дніпро-М», шляхом зловживання довірою (шахрайство). Після чого, ОСОБА_4 , діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно - небезпечний і протиправний характер своїх дій, розуміючи, що потерпілий ОСОБА_5 надав йому дозволу на продаж бензинової ланцюгової пили марки «Дніпро-М», заволодів вказаною бензиновою ланцюговою пилкою марки «Дніпро-М», вартістю 3575,25 грн та розпорядився нею на власний розсуд, продавши її ОСОБА_6 .

Своїми злочинними діями, ОСОБА_4 завдав потерпілому ОСОБА_5 матеріальну шкоду на загальну суму 3575,25 грн.

Крім того, на початку грудня 2023 року точної дати та часу досудовим слідством не встановлено, ОСОБА_4 знаходячись на території домоволодіння ОСОБА_7 , яке розташоване по АДРЕСА_2 , переконав останнього у добропорядності своїх намірів та попрохав у нього передати йому для тимчасового користування цифровий ТВ приймач «World Vision T65V» D612, який належить ОСОБА_7 .

Після отримання зазначеної цифровий ТВ приймач «World Vision T65V» D612, у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном, тобто вказаним цифровим ТВ приймачем «World Vision T65V» D612, шляхом зловживання довірою (шахрайство). Після чого, ОСОБА_4 , діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно - небезпечний і протиправний характер своїх дій, розуміючи, що потерпілий ОСОБА_7 не надав йому дозволу на продаж цифрового ТВ приймача «World Vision T65V» D612, заволодів вказаним цифровим ТВ приймачем «World Vision T65V» D612, вартістю 435,60 грн та розпорядився нею на власний розсуд, продавши її ОСОБА_8 .

Своїми злочинними діями, ОСОБА_4 завдав потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 435,60 грн.

Крім того, 09 лютого 2024 року близько 12.00 год. ОСОБА_4 спільно із ОСОБА_9 , прийшли до будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 та який належить ОСОБА_10 де в подальшому разом з останньою сіли розпивати спиртні напої.

Під час спільного відпочинку, 09 лютого 2024 року близько 17.00 год., точного часу досудовим розслідуванням не встановлено ОСОБА_4 запропонував ОСОБА_9 , продовжити розпиття спиртних напоїв взявши заздалегідь із собою пляшку горілки у його дядька ОСОБА_11 , який проживає по АДРЕСА_3 . По дорозі до с.Каніж, Новомиргородської ТГ між ОСОБА_9 та ОСОБА_4 виникла сварка на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин. В ході чого у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 . Реалізовуючи свій злочинний намір, спрямований на умисне протиправне позбавлення життя іншої людини, знаходячись у полі на відстані до 1 кілометра від с. Панчеве, Новомиргородської ТГ, ОСОБА_4 та наніс правою рукою останньому одного удар в обличчя від чого ОСОБА_9 впав на землю. Після чого, ОСОБА_4 діючи умисно, знаючи про те, що здоров`я та життя будь-якої людини рівною мірою охороняється законом і протиправне посягання на нього є кримінально караним діянням, діючи цілеспрямовано та рішуче, діючи з прямим умислом на вбивство, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечний наслідок у виді настання смерті людини, свідомо припускаючи настання таких наслідків, правою ногою наніс останньому не менше п`яти ударів в область тулубу ОСОБА_9 , чим спричинив останньому, згідно лікарського свідоцтва про смерть № 2016 від 12 лютого 2024 року смерть настала від множинних переломів ребер, тупої травми грудної клітки, нападу з використанням тупого предмету з метою вбивства чи нанесення ушкоджень, що перебувають у прямому причинному зв`язку з безпосередньою причиною смерті. Смерть ОСОБА_9 настала від множинних переломів ребер внаслідок отриманих тілесних ушкодження ОСОБА_9 помер.

12 лютого 2024 року за місцем проживання ОСОБА_4 , жителя АДРЕСА_1 було на підставі добровільно написаної заяви власника домоволодіння проведено огляд домоволодіння під час якого виявлено та вилучено чоловічі берци чорного кольору, які запаковано до картонної коробки, яку опломбовано пломбами G17-0271001 та G17-0271002.

Також, 12 лютого 2024 року на території СПД м. Новомиргород ВП № 1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області було проведено огляд під час якого виявлено та вилучено в ОСОБА_4 куртку чорного кольору, флісову кофту зеленого кольору та кофту зеленого кольору, які запаковані до картонної коробки, яку опломбовано пломбами G17- 0271005 та G17- 0271006.

В обґрунтування доводів клопотання щодо необхідності накладення арешту прокурором зазначається, що на даний час досудове розслідування триває та необхідно провести ряд слідчих (розшукових) дій, а саме провести судову-медичну експертизу вилученого із вилученими речами. Також, вилучені речі належать підозрюваному ОСОБА_4 та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та те, що власник має право використання вказаного одягу, а також те, що вказаний одяг визнано речовим доказом по кримінальному провадженні, тому є підстави вважати, що залишивши вказані у власника, останні можуть його приховати, пошкодити, знищити, відчужити його іншим особами

У судове засідання прокурор не з`явився, від нього надійшла заява в якій він просить розгляд даного клопотання проводити у його відсутність та задовольнити його.

Приписами статті 173 КПК України встановлено, що слідчий суддя розглядає клопотання про арешт майна за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, однак неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.

Слідчим відділенням відділення поліції № 1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000030 від 17 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 190, частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України.

12 лютого 2024 року було проведено огляд місця події, а саме: домоволодіння по АДРЕСА_1 , під час проведення якого було виявлено та вилучено чоловічі берци чорного кольору, які запаковано до картонної коробки, яку опломбовано пломбами G17-0271001 та G17-0271002.

Крім того, 12 лютого 2024 року було проведено огляд місця події на території СПД м. Новомиргород ВП № 1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області, під час якого виявлено та вилучено в ОСОБА_4 куртку чорного кольору, флісову кофту зеленого кольору та кофту зеленого кольору, які запаковані до картонної коробки, яку опломбовано пломбами G17- 0271005 та G17- 0271006.

13 лютого 2024 року постановою старшого слідчого СВ ВП № 1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_12 речі та предмети, що були виявлені і вилучені під час проведення оглядів місця події від 12 лютого 2024 року а саме: домоволодіння по АДРЕСА_1 та території СПД м. Новомиргород ВП № 1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області та території СПД м. Новомиргород ВП № 1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області було визнано речовими доказами.

З клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно прокурор звернувся 13 лютого 2024 року.

Кримінальний процесуальний кодекс України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер. Отже, якщо закон визначив, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно повинно відповідати вимогам визначеним статті 171 КПК України, то слідчий повинен неухильного їх дотримуватися.

Так, відповідно до частини 2 статті 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до частини 1 статті 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208, 298-2 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.

Згідно абзацу 1 частини 2 статті 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

У відповідності до частини 5 статті 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Так, згідно статті 171 КПК України у клопотанні прокурора, слідчого повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Вказана норма також узгоджується зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно частини 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до приписів статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Слідчий суддя вважає, що на даний час матеріали клопотання свідчать про те, що майно, яке було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, відповідає критеріям частини 1 статті 170 КПК України, а саме є доказом кримінального правопорушення і відносяться до категорії речових доказів.

Слідчий суддя при вирішенні питання про накладення арешту на майно, враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; ту обставину, що виявлені та вилучені речі та документи були визнані речовими доказами; наслідки накладення арешту на майно, тому вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора.

На даний час, будь-яких суттєвих негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 370-372, 376, 395 КПК України слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на чоловічі берци чорного кольору, які запаковано до картонної коробки, яку опломбовано пломбами G17-0271001 та G17-0271002 та куртку чорного кольору, флісову кофту зеленого кольору та кофту зеленого кольору, які запаковані до картонної коробки, яку опломбовано пломбами G17- 0271005 та G17- 0271006 власником яких є підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 з забороною розпоряджатися ним будь-яким чином та користування вищевказаним з метою забезпечення збереження одягу та взуття в якості речових доказів до прийняття рішення по кримінальному провадження.

Роз`яснити, що на підставі частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Організацію виконання ухвали та контроль за виконанням ухвали покласти прокурора Маловисківського відділу Новоукраїнської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1