Дата документу 16.05.2024Справа № 554/540/23
Провадження № 1-кс/554/5602/2024
У Х В А Л А

Іменем України

16 травня 2024 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000024 від 09.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 195 КК України, про накладення арешту,-

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором, в якому прохали накласти арешт на нерухоме майно, яке на праві власності належить підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер 080) гараж за адресою: АДРЕСА_1 , належний ОСОБА_5 ; об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер 240) земельну ділянку кадастровий номер :01:002:0048, за адресою: АДРЕСА_2 , належить ОСОБА_5 ; об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер 40) квартира за адресою: АДРЕСА_3 , належить ОСОБА_5 на праві спільної часткової власності у розмірі частки. Розгляд клопотання в суді проводити за відсутності власника майна ОСОБА_5 .

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вказане клопотання з метою забезпечення арешту майна прохали розглянути за відсутності підозрюваного та його захисника.

Клопотання обґрунтоване необхідністю забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

В судове засідання прокурор не з`явився, надавши суду клопотання про розгляд справи без його участі та без участі власника на підставі ч.2 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя розглядає клопотання слідчого про арешт майна без повідомлення підозрюваного та його захисника.

Відповідно ч. 4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Встановлено, у провадженні слідчих СУ ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000469 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 311, ч. 2 ст. 317 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що слідчим управлінням ГУНП в Полтавській області за процесуального керівництва Полтавської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000024 від 09.01.2023 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до розпорядження Полтавського міського голови від 01.04.2022 № 118-к ОСОБА_5 призначено на посаду директора Департаменту освіти Полтавської міської ради з 01.04.2022.

Директор Департаменту освіти Полтавської міської ради ОСОБА_5 , будучи службовою особою, діючи умисно, шляхом зловживання своїм службовим становищем, шляхом укладання та виконання договорів № 447 від 08.12.2022 та № 516 від 19.12.2022 на закупівлю автономних пунктів обігріву за завищеними цінами, які не придатні для використання в житлових приміщеннях, у тому числі закладах освіти, в умовах воєнного стану розтратила на користь ТОВ «ЛОНА-Ч» кошти місцевого бюджету на загальну суму 1 925 117,22 грн, чим спричинила територіальній громаді в особі виконавчого комітету Полтавської міської ради збитки на вказану суму коштів в особливо великому розмірі, тим самим скоїла розтрату чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинену в особливо великих розмірах в умовах воєнного стану, тобто злочин, передбачений ч. 5 ст. 191 КК України.

Слідчий вказує, що на даний час, у слідства виникла необхідність у накладенні арешту на нерухоме майно ОСОБА_5 , з метою збереження майна, недопущення його відчуження та в подальшому відшкодуванню завданої шкоди.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Слідством встановлено, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, у ОСОБА_5 наявні наступні об`єкти нерухомості:

- об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер 080) гараж за адресою: АДРЕСА_1 , належний ОСОБА_5 ;

- об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер 240) земельна ділянка кадастровий номер :01:002:0048, за адресою: АДРЕСА_2 , належна ОСОБА_5 ;

- об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер 40) квартира за адресою: АДРЕСА_3 , належить ОСОБА_5 на праві спільної часткової власності у розмірі частки.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про накладення арешту на вказане майно, оскільки таке втручання у права та інтереси власника майна в особі підозрюваної ОСОБА_5 , є виправдане та відповідає завданням кримінального провадження, а саме здійснюється з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Слідчий суддя не вбачає необхідності обмежувати підозрювану у праві користування належним їй майном.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Накласти арешт на нерухоме майно, яке на праві власності належить підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер 080) гараж за адресою: АДРЕСА_1 , належний ОСОБА_5 ;

- об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер 240) земельну ділянку кадастровий номер :01:002:0048, за адресою: АДРЕСА_2 , належить ОСОБА_5 ;

- об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер 40) квартира за адресою: АДРЕСА_3 , належить ОСОБА_5 на праві спільної часткової власності у розмірі частки з позбавленням права розпоряджання та відчуження, до скасування арешту у встановленому КПК порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1