Справа № 953/5913/24
Провадження № 1-кс/953/4849/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2024 року м. Харків розглянувши клопотання прокурора відділу Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_1 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001020 від 26.06.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор відділу Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001020 від 26.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене 26.06.2024 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 саме:

-вудилище коропове телескопічне у корпусі чорного кольору із чохлом чорного кольору, на якому наявна бирка із написом: «Вудилище коропове телескопічне ТМ «Fisherman».

Також прокурор просить передати вищевказане майно на відповідальне зберігання ОСОБА_2 після проведення необхідних експертних досліджень та процесуальних дій.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне.

Слідчим відділом Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001020 від 26.06.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.06.2024 року невстановлена особа намагалася здійснити крадіжку майна із приміщення супермаркету «Аврора» за адресою: вул. Матюшенка, буд. 1, м. Харків, Україна.

26.06.2024 року, в період часу з 13:40 по 14:20 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_3 виявлено та вилучено вудилище коропове телескопічне у корпусі чорного кольору із чохлом чорного кольору. Під час проведення вищевказаного огляду місця події ОСОБА_3 повідомив, що вищевказана річ, яку він добровільно видав працівникам поліції, на праві власності та праві користування йому не належить. Вищезазначена річ визнана речовим доказом у кримінальному провадженні.

Також під час досудового розслідування встановлено, що виявлена та вилучена річ належить ТОВ «Вигідна Покупка», представником якої є ОСОБА_2 .

Прокурор зазначає, що повернення речових доказів може призвести до їх знищення, втрати, пошкодження, зміни первинного змісту, унеможливлюють встановлення відомостей та отримання додаткових доказів, шляхом їх дослідження, інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, тому виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розглянути клопотання за його відсутності та задовольнити його.

Представник власника майна ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, якою не заперечував проти задоволення клопотання.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальним об`єктом, який є предметом кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе значення в рамках даного кримінального провадження у якості речового доказу, необхідного для проведення ряду слідчих (розшукових) дій, досліджень, у тому числі призначення ряду експертиз у даному кримінальному провадженні. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказана річ була вилучена під час огляду місця події 26.06.2024 року.

Отже, клопотання про арешт майна відповідає вимогам ч. 2 ст.171 КПК України та подано прокурором до суду у строк, визначений ч.5 ст.171 КПК України.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, що відповідає положенням ч.1 ст.170 КПК України.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора відділу Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_1 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001020 від 26.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході проведення огляду місця події 26.06.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-вудилище коропове телескопічне у корпусі чорного кольору із чохлом чорного кольору, на якому наявна бирка із написом: «Вудилище коропове телескопічне ТМ «Fisherman».

Місце зберігання арештованого майна визначити за ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області.

Після проведення експертиз та слідчих передати арештоване майно на відповідальне зберігання ОСОБА_2 , попередивши його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_4