Справа № 308/4658/24
У Х В А Л А

11 червня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , ознайомившись з матеріалами клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000298 від 10.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

11.06.2024 року у провадження слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у кримінальному провадженні №0000298 від 10.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України, від 28.05.2024 року.

Ознайомившись з матеріалами клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України саме на підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею обставин того, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна (власник майна тощо); перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не додано ухвалу слідчого судді про накладення арешту на зазначені у клопотанні речі.

Враховуючи наведене, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, чи накладався арешт на вилучене майно, підстави накладення арешту.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

У КПК України відсутня спеціальна норма, яка б регламентувала дії слідчого судді у разі встановлення невідповідності клопотання про скасування арешту майна вимогам законодавства, зокрема вимогам ч. 1 ст. 174 КК України.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 172, п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, подання заяви чи клопотання особою, яка не має на це права, або без дотримання певних вимог, тягне за собою її повернення, що не позбавляє таку особу права повторного звернення до слідчого судді з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.

Керуючись ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000298 від 10.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України, повернути автору.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1