печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням погодженим прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтовує тим, що головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні У Головному слідчому управлінні Національної поліції України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000377 від 11.03.2024 за ч.1 ст. 263 КК України.

29.05.2024 о 10 год. 53 хв. ОСОБА_5 затримано, у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

29.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Так, для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків як підозрюваного, слід застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 згідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкодити кримінальному провадженню іншим способом; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою для застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 , згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому звернутися з клопотанням до слідчого судді про застосування запобіжного заходу, у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчинені злочинів, які відповідно до ст. 12 КК України є тяжким, наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідка у кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

З огляду на вказане, застосування до ОСОБА_5 інших, більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі не зможе запобігти зазначеним ризикам.

Разом з тим, при виконанні судом вимог ч. 4 ст. 183 КПК України щодо визначення розміру застави, з урахуванням обставин вчиненого кримінального правопорушення, великого розміру завданих державі збитків (загальна вартість незаконно реалізованої підозрюваним ОСОБА_5 зброї складає 185 000 грн., з яких місцезнаходження 25 000 грн. не встановлено), неспростовну наявність перелічених ризиків, передбачених ст. 177 та обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу, передбачених ст. 178 КПК України, прошу суд при визначенні застави, визначити її розмір у 131 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 400 000 гривень, а також визначити обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання з викладених в ньому підстав, просив його задовольнити.

В судовому засіданні захисник - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання посилаючись на те, що ризики необґрунтовані та не доведені, особу підозрюваного, який свою вину визнає, розкаюється, сприяє розкриттю злочину, раніше не судимий, до кримінальної відповідальності не притягувався, є військовослужбовцем - офіцером. Крім цього адвокат зазначив, що розмір застави, яку просить призначити прокурор, є непомірним, а тому просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання чи зменшити розмір застави.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думку прокурора, пояснення захисника та підозрюваного, вивчивши в нарадчій кімнаті клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя доходить такого висновку.

Слідчим суддею встановлено, що головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні У Головному слідчому управлінні Національної поліції України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000377 від 11.03.2024 за ч.1 ст. 263 КК України.

29.05.2024 о 10 год. 53 хв. ОСОБА_5 затримано, у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

29.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 статті 177 КПК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правової кваліфікації дій підозрюваного ОСОБА_5 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин. Відтак у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити всі обставини, у тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважаю, що доводи є обґрунтованими, виходячи з такого.

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, які відносяться до тяжкого злочину.

Слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, особу підозрюваного, який раніше не судимий, наявність у нього міцних соціальних зв`язків. Крім цього слідчий суддя враховує дані, зазначені органом обвинувачення в клопотанні, які підтверджують те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідка у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто наявні ризики, визначені у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 за інкримінованою статтею, конкретні обставини вчинення правопорушення, дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного, передбачений ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не в змозі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Також слідчий суддя враховує, що стороною захисту не надано доказів щодо неможливості на даний час перебування підозрюваного через його стан здоров`я в умовах СІЗО.

Водночас у відповідності до положень ч. 3 ст. 183 КПК України суд обирає ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Під час визначення розміру застави слідчий суддя поряд з положеннями статей 182, 183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні. Оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , дані про його особу, матеріальний стан, слідчий суддя вважає доцільним на підставі ч. 5 ст. 182 КПК України визначити заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка буде співмірною з існуючими в кримінальному провадженні ризиками та в разі його внесення зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з 29.05.2024.

Строк дії ухвали визначити до 27.07.2024 включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн. зобов`язавши підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві:

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059

Банк отримувача ДКСУ, м.Київ

Код банку отримувача (МФО) 820172

Рахунок отримувача UA1012089.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає/проходить військову службу, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання/зміну місця дислокації несення служби;

- утримуватися від спілкування зі свідками, визначеними слідчим та/або прокурором, у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, крім паспорту громадянина України.

Строк дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави визначити строком на два місяці з моменту внесення застави, однак в межах строку досудового розслідування, тобто до 27.07.2024 включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1