Справа № 697/480/24
Провадження № 1-кс/697/104/2024
У Х В А Л А

Іменем України

15 березня 2024 року м. Канів

Слідчий суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого СВ ВП № 1 ЧРУП ГУ НП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Канів, Черкаської області клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Джетісай, Чімкентської області, Казахстан, громадянки України, зареєстрованої по АДРЕСА_1 , проживаючої по АДРЕСА_2 , з середньо-спеціальною освітою, незаміжньої, непрацюючої, раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, за матеріалами кримінального провадження № 0000044 від 03.02.2024, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області майор поліції ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 ..

В обгрунтування клопотання зазначено, що у слідчому відділенні відділу поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000044 від 03.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, за фактом незаконного збуту наркотичного засобу.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , будучи особою, яка перебуває на обліку у лікаря нарколога, як наркозалежна, та знаходячись на замісній терапії, 14.03.2024 отримала у «Канівській БЛ» таблетки, які місять в своєму складі наркотичний засіб метадон. У подальшому, того ж дня, близько 09:30 год., знаходячись у господарському приміщенні, поблизу моргу Канівської БЛ, за адресою: вул. Успенська, 15А, в м. Канів, Черкаського району, Черкаської області, переслідуючи мету незаконного збуту наркотичного засобу, умисно збула 1 таблетку, що згідно з висновком експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/124-24/3981-НЗПРАП від 15.03.2024 містить у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено метадон, масою 0,022 г, шляхом продажу за грошові кошти в сумі 300 грн. гр. ОСОБА_7 , якому було доручено проведення оперативної закупки наркотичного засобу.

14.03.2024 о 10 год. 15 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

15.03.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Допитана під час досудового розслідування в якості підозрюваної ОСОБА_5 показала, що дійсно будучи особою, яка перебуває на обліку у лікаря нарколога, як наркозалежна, та знаходячись на замісній терапії, 14.03.2024 отримала у «Канівській БЛ» пігулки, які місять в своєму складі наркотичний засіб «метадон», після чого близько 09:30 год., знаходячись у господарському приміщенні, поблизу моргу Канівської БЛ, збула таблетку «метадону» малознайомому чоловікові на ім`я ОСОБА_8 .

Як зазначено в клопотанні, метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_5 є запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, оскільки останні дають підтверджуючі покази про те, що ОСОБА_5 вчинила даний умисний злочин, таким чином, у разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного із позбавленням волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, вона матиме реальну можливість незаконно впливати на них, в тому числі шляхом вчинення інших кримінальних правопорушень;

- вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки ОСОБА_5 не має законних джерел для існування, а також з метою незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, вона може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Крім того, обставинами, що в сукупності вказують на можливість і необхідність застосування стосовно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою також є:

1) підозрюваній ОСОБА_5 повних 39 років, має задовільний стан здоров`я, не має постійного місця роботи, відсутні міцні соціальні зв`язки, а саме незаміжня та не має на утриманні членів родини, а також в останньої відсутні законні джерела засобів до існування;

2) тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, що згідно ст. 12 КК України є тяжким умисним злочином, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років.

3) можливість вчинити інші кримінальні правопорушення у тому числі з метою незаконного впливу на особу, якій було доручено проведення оперативної закупки та з урахуванням скрутного майнового стану.

Вказані фактори дають змогу безперешкодно застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вищевказане свідчить про можливість вчинити інші кримінальні правопорушення та фактично унеможливлює здійснення за нею контролю з боку слідчого, прокурора чи суду, перебуваючи на свободі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та перебуваючи на волі може вчинити інші кримінальні правопорушення.

У судовому засіданні слідчий просила обрати підозрюваній ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор подане клопотання підтримав, пояснивши, що підозрювана ОСОБА_5 вчинила умисний тяжкий злочин, міра покарання за вчинення якого, передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, та беручи до уваги те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, та перебуваючи на волі може вчинити інші кримінальні правопорушення, що фактично унеможливлює здійснення за нею контролю з боку слідчого, прокурора чи суду, а тому є всі підстави в обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрювана ОСОБА_5 та її захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували щодо обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з можливістю відвідування лікувального закладу.

Суд, заслухавши доводи прокурора, слідчого, підозрюваної та її захисника, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.

Під час розгляду клопотання з`ясовано, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри.

З поданого клопотання вбачається, що причетність ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: даними протоколу огляду покупця та вручення йому коштів від 14.03.2024, даними протоколу видачі предметів від 14.03.2024, згідно якого ОСОБА_7 видав придбану таблетку «метадону» працівникам поліції, даними протоколу допиту свідка гр. ОСОБА_7 , даними протоколу допиту свідка ОСОБА_9 , даними протоколу допиту свідка ОСОБА_10 , даними висновку експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/124-24/3981-НЗПРАП від 15.03.2024 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваній слідчий суддя враховує, що у кримінальному провадженні наявні вагомі докази, наведені вище, на підставі яких слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтовану підозру ОСОБА_5 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Оцінюючи зазначені ризики, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є обґрунтований, оскільки у підозрюваної відсутні стійкі соціальні зв`язки, вона незаміжня та не має на утриманні недієздатних чи неповнолітніх осіб, відсутнє постійне місце роботи, тобто легальні засоби для існування на території України, розуміючи тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винною у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Ризик незаконного впливу на свідків є обґрунтованим, оскільки, підозрювана ОСОБА_5 знає місце мешкання свідків та будучи на волі може здійснювати тиск на них, з метою зміни показань, наданих під час досудового розслідування, оскільки, відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства жоден доказ, зібраний під час досудового розслідування, не має наперед встановленої сили та досліджується безпосередньо під час судового розгляду.

Слідчий суддя також враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у збуті наркотичного засобу неподалік від місця свого проживання, у зв`язку з чим неможливо запобігти ризику продовження вчинення кримінальних правопорушень застосуванням до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, чи іншими ж більш м`якими запобіжними заходами, що не будуть слугувати достатньою гарантією належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Крім наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваної, її вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, а саме: підозрювана ОСОБА_5 незаміжня, не має на утриманні дітей та інших членів родини, не працює, раніше не судима, підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину.

Слідчий суддя вважає, що встановлені ризики є дійсними та триваючими, і вони виключають, на даний час, застосування до підозрюваної міри більш м`якого запобіжного заходу.

Крім того, на думку слідчого судді, кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 має високий рівень резонансу у суспільстві, має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, враховуючи що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , направлений проти здоров`я особи та його суспільна небезпека полягає в тому, що при його вчиненні відбувається посягання на здоров`я людини, що відповідно до ст. 3 Конституції України, визнається в Україні найвищою соціальною цінністю.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Крім цього, слідчий суддя зважає на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, що згідно з ст. 12 КК України є тяжким злочином, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років, що є суттєвим елементом при оцінюванні наведених ризиків, зокрема щодо переховування, тиску на свідків, приховування речових доказів, тощо.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені злочинів та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваній запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

З огляду на викладене, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваної, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо підозрюваної на даному початковому етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Разом з тим, інші більш м`які запобіжні заходи неможливо застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 з наступних причин:

- особисте зобов`язання не доцільно застосувати у зв`язку з тим, що даний запобіжний захід є найбільш м`яким, а ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, та його застосування не забезпечить виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків;

- особисту поруку в даному випадку також неможливо застосувати, оскільки на адресу слідчого чи прокурора, у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження, не надходили письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_5 .. Також вказаний запобіжний захід буде недостатнім, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину;

- домашній арешт неможливо застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підлягає постійному візуальному контролю, з метою запобігання вищевказаним ризикам.

Таким чином, у разі застосування до підозрюваної ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, неможливо запобігти вищевказаним ризикам, оскільки вони передбачають перебування на волі, що дає можливість негативно впливати на повне та всебічне встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні та ухилитися від органів досудового розслідування, суду.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Також у своїх рішеннях суд зазначав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я суду не надано.

Таким чином, прокурором та слідчим в судовому засіданні доведена наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України, які свідчать про необхідність застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Нормами частини 3 статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка станом на 01 січня 2024 року 1 розмір становить 3 028 грн (три тисячі двадцять вісім гривень 00 коп.).

У відповідності до вимог ст. 183 КПК України, слідчий суддя визначає підозрюваній ОСОБА_5 розмір застави в сумі, що становить 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 грн. 00 коп. та вважає, що така сума застави буде достатньою для забезпечення її належної поведінки.

Слідчий суддя також вважає за необхідне, в разі внесення застави, покласти на підозрювану наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду, за першою вимогою;

2) не відлучатися з місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно обчислювати з моменту взяття під варту підозрюваної.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 терміном на 60 діб задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на 60 днів, тобто до 12 травня 2024 року включно.

Термін тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з моменту її фактичного затримання, тобто з 14 березня 2024 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави: 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн. 00 коп.

У разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя ОСОБА_1