Справа №:755/5729/24
Провадження №: 1-кп/755/1002/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" травня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретая судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі суду в м. Києві у відкритому судовому засіданні клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004216 від 17.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, п ередбаченого ст. 128 КК України, у зв`язку з примиренням винного з потерпілим,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

представника потерпілої ОСОБА_5 ,

законного представника потерпілої ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в :

01 квітня 2024 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0004216 від 17.12.2023 щодо ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 02 квітня 2024 року у вказаному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.

23 квітня 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва кримінальне провадження призначено до судового розгляду.

06 травня 2024 року до суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням з потерпілим.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 підтримав подане клопотання, просив його задовольнити у зв`язку з примиренням винного з потерпілою мотивуючи його тим, що він повністю визнає вину у вчиненні кримінального правопорушення, щиро кається, примирився з потерпілим та відшкодував завдані збитки.

Представник потерпілої - адвокат ОСОБА_5 не заперечував проти задоволення клопотання.

Законний представник потерпілої ОСОБА_6 у судовому засіданні просила задовольнити клопотання, підтвердила факт відшкодування шкоди обвинуваченим.

Прокурор також не заперечував щодо задоволення клопотання.

Суд, заслухавши клопотання, думку учасників судового засідання, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, а також долученими матеріалами до кримінального провадження, дійшов такого висновку.

З матеріалів вбачається, що 16.12.2023 приблизно о 20 год 20 хв ОСОБА_3 перебував у приміщенні ресторану « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , а саме відпочивав на танцювальному майданчику закладу.

В той же час у вказаному закладі знаходилась малолітня ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка відпочивала разом з родиною, а саме знаходилась на танцювальному майданчику разом з дорослими родичами.

Близько 20 год 24 хв ОСОБА_3 наблизився до малолітньої ОСОБА_7 , яка танцювала поруч, підняв її над підлогою та почав підкидати. В подальшому ОСОБА_3 продовжив тримати малолітню ОСОБА_7 в руках та не передбачаючи настання шкідливих наслідків своїх дій, хоча повинен і міг їх передбачити, почав її розхитувати зі сторони в сторону, але не втримав та дитина впала на підлогу та отримала тілесні ушкодження.

Згідно висновку експерта: під час звернення за медичною допомогою 16.12.2023 у малолітньої ОСОБА_7 було виявлено:

а) закриту травму носа: перелом кісток носа без зміщення уламків;

б) закрита травма правого передпліччя: перелом обох (променевої та ліктьової) кісток в дистальній (нижній) третині зі зміщенням уламків.

Відповідно п. п. 4.6 та 2.2.1./в «Правил» вказане тілесне ушкодження у п. п. б) відноситься до тілесного ушкодження СЕРЕДНЬОГО ступеню тяжкості.

Таким чином, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України, а саме - спричиненні необережних середньої тяжкості тілесних ушкоджень.

Згідно ч. 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до положень ст. 46 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно з ч. 4 ст. 286 КПК України,якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

При вирішенні клопотання суд враховує те, що ОСОБА_3 раніше не судимим (згідно вимоги про судимість від 07 березня 2024 року), обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину (відповідно до ст. 12 КК України), відшкодував потерпілій збитки за завдану шкоду та примирився з нею, не заперечує проти закриття кримінального провадження у зв`язку з його примиренням з потерпілою.

Крім того, судом встановлено те, що обвинувачений та потерпіла, за вище викладених обставин, дійсно примирилися.

Питання відшкодування моральних збитків потерпілій врегульоване, на що прямо вказує розписка законного представника потерпілої ОСОБА_6 про отримання від обвинуваченого ОСОБА_3 грошових коштів у розмірі 30 000 грн 00 коп. як відшкодування витрат на лікування та реабілітацію потерпілої ОСОБА_7 та моральної шкоди у зв`язку з необережним причиненням дитині тілесних ушкоджень в повному обсязі.

Порушень КПК України, зокрема § 2 - звільнення особи від кримінальної відповідальності, та КК України, які б слугувати передумовою для відмови у задоволенні цього клопотання у судовому засіданні судом не встановлено.

Таким чином, судом встановлено, що це клопотання в повній мірі відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України, Кримінального кодексу України та закону.

За таких обставин, беручи до уваги вказані правові норми та особу обвинуваченого у їх сукупності, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, враховуючи наявність обставин передбачених ст. 46 КК, а тому останній підлягає звільненню від кримінальної відповідальності, у зв`язку з примиренням з потерпілим, а кримінальне провадження - закриттю.

Питання процесуальних витрат урегульовано відповідно до положень Глава 8. Процесуальні витрати КПК України, шляхом їх стягнення з обвинуваченого, у т.ч. з урахуванням того, що Велика Палата Верховного Суду (постанова від 17 червня 2020 року у справі № 598/1781/17), зробила висновок про те, що КПК не обмежує процесуальної форми вирішення питання щодо розподілу процесуальних витрат виключно обвинувальним вироком та зазначила, що суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті, у тому числі й в ухвалі про закриття кримінального провадження у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

З наведеного видно, що своїм рішенням Велика Палата Верховного Суду вказала про необхідність вирішення судом питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті. Однак цей висновок не містить орієнтирів стосовно того, в яких випадках і які саме процесуальні витрати стягуються з особи, кримінальне провадження щодо якої закрито, або з держави.

Проте, в цьому аспекті слід вказати, що Верховний Суд у постанові від 01 лютого 2024 року в справі № 930/497/23 зауважив, що, згідно з ч. 1 ст. 126 КПК, суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 118 КПК України встановлено, що процесуальні витрати складаються, зокрема, із витрат, пов`язаних із залученням потерпілих, свідків, спеціалістів, перекладачів та експертів.

Процесуальні витрати виникають та пов`язані зі здійсненням кримінального провадження, є матеріальними витратами органів досудового розслідування, прокуратури, суду та інших учасників кримінального провадження.

Нереабілітуючі підстави закриття кримінального провадження означають, що стосовно особи зібрано достатньо доказів для підозри у вчиненні кримінального правопорушення, однак у силу певних обставин кримінальне провадження щодо цієї особи виключається.

Зазначена підстава дозволяє суду в більш спрощеній формі завершити кримінальне провадження. У разі згоди особи на завершення кримінального провадження у зазначеній формі, без використання своїх прав на доведення своєї невинуватості у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, всі процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов`язані з розслідуванням кримінального провадження, повинна відшкодувати саме вона.

Отже, закриття кримінального провадження стосовно особи на нереабілітуючих підставах і застосування більш м`якої форми закінчення кримінального провадження, ніж обвинувальний вирок, не звільняє від сплати процесуальних витрат.

Згідно зі ст. 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ВС забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Реалізація цього завдання відбувається, зокрема, шляхом здійснення правосуддя, під час якого Верховний Суд у своїх рішеннях висловлює правову позицію щодо правозастосування, орієнтуючи в такий спосіб судову практику на однакове застосування норм права (див. п. 28 постанови ВС від 25 травня 2023 року в справі №457/885/22).

Відповідно до ч. 6 ст. 13 зазначеного Закону висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. В ухвалі ВП ВС від 25 травня 2023 року в справі №722/594/22 Велика Палата наголосила, що висновок щодо застосування норми права - це не завжди чітко сформульований висновок у судовому рішенні Касаційного кримінального суду у формі постанови, у тому числі із заголовком «Висновок», це також правове обґрунтування одного чи кількох доводів касаційної скарги сторони кримінального провадження, викладене в судовому рішенні як у формі постанови, так і ухвали, за змістом якого цілком зрозумілою є правова позиція щодо застосування конкретної норми матеріального чи процесуального права.

Як наслідок, такі витрати в цій справі слід стягнути з особи, провадження щодо якої закрито.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлявся.

Питання щодо речових доказів у кримінальному проваджені, суд вирішує відповідно до ст. 100 КПК України.

Керуючись ст. 284, 285, 288, 314 КПК України, ст. 46 КК України, суд

п о с та н о в и в :

клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004216 від 17.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України,у зв`язку з примиренням винного з потерпілою - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за ст. 128 КК України у зв`язку із примиренням винного з потерпілою.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0004216 від 17.12.2023, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України - закрити.

Речові докази у кримінальному провадженні, а саме: CD-R диск, на якому міститься відеозапис з ресторану «Арагац», що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , який зберігається у матеріалах кримінального провадження - залишити у матеріалах кримінального провадження.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта, а саме за проведення судово-медичної експертизи № 042-241-2024 від 04.03.2024 в розмірі 2 672 грн 00 коп.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Копію ухвали негайно вручити прокурору, обвинуваченому, представнику потерпілої та законному представнику потерпілої.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год 40 хв 04 червня 2024 року.

Суддя ОСОБА_1