Справа № 203/2785/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2024 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі клопотання старшого слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Дар-Надежда Сахновщинського

району Харківської області, громадянина України, з середньою освітою, одруженого,

утриманців не маючого, раніше в силу ст.89 КК України не судимого, проживаючого за

адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000212,-

ВСТАНОВИВ:

Третім слідчим відділом (з дислокацією у м.Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000212, відомості за яким внесено до ЄРДР 06.09.2023 року за ч.4 ст.408 КК України.

29.05.2024 року в порядку ст.208 КПК України було затримано ОСОБА_5 та в цей же день останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України за фактом дезертирства самовільного залишення військової частини з метою ухилитись від військової служби, вчиненого в умовах воєнного стану.

В наданому клопотанні слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання не заперечували.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу визначені ст.177 КПК України, а обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу - ст.178 КПК України.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Перевіряючи доводи клопотання та заперечення сторони захисту, слідчий суддя враховує, що долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: повідомлення командира військової частини, акт службового розслідування, протоколи допиту свідків, витяги з наказів, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України та дають вагомі підстави вважати про наявність обгрунтованої підозри у його вчиненні ОСОБА_5 .

Також слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5-ти до 12-ти років, за обставинами якого він тривалий час ухилявся від проходження військової служби.

Таким чином тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та усвідомлення останнім можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі; відсутність міцних соціальних зав`язків за місцем проживання; обізнаність про обставини кримінального правопорушення та особу свідків, відомості про яких містяться в долучених до клопотання протоколах допитів, дають достатні підстави вважати про наявність ризиків можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, впливу на свідків у кримінальному провадженні з метою зміни ними змісту або обсягу своїх свідчень, які вони будуть надавати під час досудового розслідування та в суді; продовження вчинення кримінальних правопорушень, у т.ч. проти встановленого порядку несення військової служби.

При встановленні наявності ризику впливу на вже допитаних свідків, слідчий суддя також враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст.225 КПК України. За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від останніх.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

При цьому, слідчий суддя також враховує, що відповідно до приписів ч.8 ст.176 КПК України встановлено, що під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених, зокрема, ст.408 КК України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Також відповідно до ч.4 ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого, зокрема, ст.408 КК України.

В зв`язку з вищенаведеним слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування необхідним запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваного, є тримання під вартою, без визначення розміру застави, що забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Строк застосованого запобіжного заходу визначити терміном на 60 діб з моменту затримання підозрюваного в порядку ст.208 КПК України, тобто до 27.07.2024 року включно, в умовах гауптвахти.

Керуючись ст.ст.176-178,182,183,184,193,194,196,197 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти, терміном на 60 діб, до 27 липня 2024 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1