Номер провадження: 11-сс/813/845/24
Справа № 522/1975/24 1-кс/522/2697/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий - суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

підозрюваного - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0000020 від 17.01.2024 року за апеляційною скаргою прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 09.05.2024 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, щодо:

ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Лиманське, Ізмаїльського району Одеської області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого

ч.1 ст.114-1 КК України,

встановив:

СВ УСБУ в Одеській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000020 від 17.01.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.109, ч.2 ст.110, ч.2 ст.436-2, ч.2 ст.114-2, ч.1 ст114-1 КК України.

Постановою прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_9 від 08.05.2024 року матеріали кримінальних проваджень №0000020 та №0000171 об`єднані в одне провадження за №0000020.

В об`єднаному кримінальному провадженні ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.114-1 КК України, скоєного за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.01.2023 року ОСОБА_8 , усвідомлюючи, що російська федерація здійснює широкомасштабну неспровоковану військову агресію і збройний напад проти України, у зв`язку з чим в Україні у встановленому законом порядку введено воєнний стан і оголошено загальну мобілізацію, виник злочинний умисел, направлений на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України в особливий період, шляхом поширення серед невизначеного, але значного кола осіб інформації про час, дати і місце проведення військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_2 заходів з оповіщення людських мобілізаційних ресурсів, які стали йому відомі у цей же період часу, на початку січня 2023 року, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, з метою сприяння ухиленню громадянами України від виконання визначеного Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» обов`язку з`явитися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки для взяття на військовий облік військовозобов`язаних чи резервістів, визначення їх призначення на особливий період.

На виконання свого злочинного умислу, 18.01.2023, о 16:13 год., ОСОБА_8 , діючи умисно, маючи умисел на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України в особливий період, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій і бажаючи настання шкідливих наслідків у вигляді зниження обороноздатності України в умовах воєнного стану і збройної агресії Російської Федерації проти України, загрози її національній безпеці, знаходячись у невстановленому в ході досудового розслідування місці, використовуючи мобільний телефон марки «XIAOMI» моделі «Mi 10T Pro» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , із сім?картами НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , який приєднаний до мережі Інтернет, будучи зареєстрованим в месенджері (сервісі для обміну голосовими, текстовими повідомленнями і медіафайлами) "Тelegram" під іменем " ОСОБА_10 ", прив`язаним до його мобільного номеру телефону НОМЕР_4 , використовуючи можливості адміністратора соціального каналу " ОСОБА_11 (повестки)" ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), які надають йому можливість здійснювати електронні публікації в цьому соціальному каналі, умисно розповсюдив через месенджер "Тelegram" у соціальному каналі (інструменті месенджера "Тelegram", який дозволяє доставляти інформацію відразу кільком його користувачам - учасникам каналу) " ОСОБА_11 (повестки)" ( ІНФОРМАЦІЯ_3 -посилання ІНФОРМАЦІЯ_4 електронні повідомлення, що містять детальну інформацію про час, дати і місця проведення військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_2 заходів з оповіщення людських мобілізаційних ресурсів, що перед розповсюдженням стали йому відомі на початку січня 2023 року за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, наступного змісту:

09.01.2023 адміністратором соціального каналу " ОСОБА_11 (повестки)" ОСОБА_8 здійснено публікації ІНФОРМАЦІЯ_4 з наступним текстом: «Написать нам анонимно ІНФОРМАЦІЯ_5 »;

15.01.2023 о 22:59 «??Канал створено з цілью розповсюдження інформації про місця вручення ??. Канал є лише інформаційним довідником, та не має цілі перешкоджанню мобілізації. Ми підтримуємо захист своєї Батьківщіни. Ви можете використати канал з ціллю отримати ?? у зручному місці.

??Інструкція каналу:

1?? Всі повідомлення на каналі від підписників.

Повідомити -

ОСОБА_12

2?? ?Як діяти при повідомленнях, рішення підписника. Не потрібно нікому вказувати, як діяти в тій чи іншій ситуації, кожен має свій розум.

3?? Підписник може надіслати фото, або відео, яке потрібно для підтвердження.

4??Підписникам заборонено: вживати нецензурні слова, ображати підписників і адміністрацію, відправляти недостовірну інформацію - бан назавжди в каналі і в боті.

5?? Підписник може, через бота ОСОБА_12 поскаржитись на іншого підписника, який порушив правила з попереднього пункту. Також, якщо два і більше підписника процитують порушника « ОСОБА_13 », його буде заблоковано;

Надалі, 18.01.2023, Паустовского на выезде на Николаев. На остановке можно получить флаер;

29.11.2023 «Семена палия 125 возле сильпо»;

07.12.2023 «Цитрус/Днепропетровская дорога Упаковали мальчика»;

08.12.2023 «На привозе ловят парней , стоят за будками»;

11.12.2023 «Николаевская дорога перед кабельным бывший автосалон Оскар, работает приемная комиссия»;

12.12.2023 «Оскар опасно»;

15.01.2024 «Валиховский переулок 10а, останавливают на выходе из Таврии, белый бус стоит напротив ,время 17.40»;

15.01.2024 «Люстдорфская, 162 (Глушко, 1), возле магазина Рыба и мясо, три ТЦК, останавливают, выписывают»;

29.01.2023 «??Лиманная/8 марта - блокпост ??7км, Мылка - блокпост ??Переезд перед 7 Пересыпской - полиция с военными???Старопортофранковская/ Малая Арнаутская - ТЦК стоят, тормозят ??Марсельская Жолио-Кюри 3 ТЦК пьют кофе , рядом бус Рено. ??Маршала Жукова, напротив Таврии Маршал. Оккупанты зеленского тормозят маршрутки в сторону Черноморки. ??Троицкую обьезжайте ТЦК тоже готовят блок пост в районе книжки Блок пост Старопортофранковская/ малая Арнаутская актуален, тормозят маршрутки и трамваи в обе стороны, стоит красный бус. Зерновой на переезде раздача повесток, мобильный блокпост Возле Сокара (7км/Нове Місто) стоят две машины - военные проверяют документы»;

30.01.2024 «Маршала Жукова - остановка сити в сторону города 5 пикселей. Актуально на 8:41»;

30.01.2024 «??Сады Победы по ІНФОРМАЦІЯ_6 ».

Розповсюджена ОСОБА_8 інформація автоматично надійшла як сповіщення всім користувачам, абонентам, учасникам соціального каналу « ІНФОРМАЦІЯ_7 » (URL-посилання ІНФОРМАЦІЯ_4 месенджера «Telegram», яких станом на 03.03.2024 там нараховувалось 12562 учасника.

Згідно з листом ІНФОРМАЦІЯ_8 № 943/5170 від 11.03.2024, за вказаними у повідомленнях ОСОБА_8 адресами, датами та час дійсно військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_2 проводились заходи з оповіщення людських мобілізаційних ресурсів.

Завчасне розповсюдження інформації, яку зазначено у повідомленнях ОСОБА_8 негативно вплинуло на досягнення мети заходів з оповіщення, а саме - посприяло ухиленню громадянами України від виконання визначеного Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" обов`язку з`явитися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки для взяття на військовий облік військовозобов`язаних чи резервістів, визначення їх призначення на особливий період.

08.05.2024 ОСОБА_8 затримано в порядку ст.ст. 208, 615 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114?1 КК України, а 09.05.2024 останньому повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

09.05.2024 року слідчий СВ Управління СБ України в Одеській області ОСОБА_14 , за погодженням з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

Клопотання мотивоване тим, що в ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено наявність ризиків, які обґрунтовують застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме: переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, суду; знищення, приховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; здійснення незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні; а також вчинення нових кримінальних правопорушень, що підтверджується його бажанням зниження обороноздатності України в умовах воєнного стану і збройної агресії Російської Федерації проти України, загрози її національній безпеці, оскільки підозрюваний перешкоджав ТЦК здійснювати мобілізацію, що на даний час є необхідним та важливим для держави та протистояння державі-агресору.

Оскарженою ухвалою слідчого судді частково задоволено клопотання слідчого та до підозрюваного ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 30 (тридцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) гривень, строком до 07.07.2024 року.

Мотивуючи прийняте рішення слідчий суддя послався на обґрунтованість підозри та існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, враховуючи, що кримінальне правопорушення вчинене в умовах російського військового вторгнення в Україну та ведення РФ війни проти України, що свідчить про обґрунтованість підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Водночас слідчий суддя, пославшись на приписи ч.3 ст.183 КПК України, визнав можливим визначити розмір застави задля забезпечення виконання покладених на підозрюваного обов`язків.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді прокурор подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність та необґрунтованість ухвали, просить її скасувати в частині визначення альтернативного запобіжного заходу у виді застави та постановити нову ухвалу, якою обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Прокурор зазначає, що слідчим суддею не враховано, що відповідно до вимог ч.6 ст.176 КПК під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються зокрема у вчиненні злочину, передбаченого ст.114-1 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою, та безпідставно застосовано альтернативний запобіжний захід у виді застави, оскільки такий запобіжний захід не буде здатним забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків.

Заслухавши суддю-доповідача; прокурора, який просив задовольнити апеляційну скаргу; підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги; дослідивши матеріали судового та кримінального провадження; обговоривши доводи апеляційної скарги; колегія суддів дійшла висновку про таке.

Стаття 370 КПК передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Питання, які слідчий суддя повинен вирішити при застосуванні відносно особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначені змістом ст.ст. 177, 178, 183 КПК.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Колегія суддів вважає, що слідчий суддя дотримався вказаних вимог закону при розгляді клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки ухвала містить достатнє мотивування прийнятого рішення, з посиланням на всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Апеляційний суд враховує доводи сторони обвинувачення, що ч.6 ст.176 КПК під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються у вчиненні злочинів, передбачених ст.ст. 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Водночас відповідно до ч.4 ст.183 КПК, під час дії воєнного стану слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.177, 178 цього Кодексу має право не визначати розмір застави, зокрема щодо особи підозрюваної за ст.114-1 КК України.

Апеляційний суд звертає увагу сторони обвинувачення, що вказана норма процесуального закону регламентує, що слідчий суддя, враховуючи обставини можливого вчинення особою кримінального правопорушення, особу підозрюваного та його соціальні зв`язки, має право не визначати розмір застави, на чому наполягає прокурор.

Слідчий суддя правильно врахував обставини та тяжкість інкримінованого підозрюваному злочину, його особу, а також соціальні зв`язки, та відповідно до ст.182 КПК вірно визначив підозрюваному як альтернативний запобіжний захід заставу у розмірі 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в межах визначених п.2 ч.5 ст.182 КПК.

У суді апеляційної інстанції прокурор не надав доказів, що застосований до підозрюваного запобіжний захід на даний час не забезпечує належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Більш того, прокурор повідомив апеляційному суду, що з часу внесення застави підозрюваний не порушував покладених на нього обов`язків.

При прийнятті рішення колегія суддів враховує, що підозрюваний за першим викликом з`явився до апеляційного суду, чітко розуміючи, що йому може бути обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою. Крім того, колегія суддів враховує, що підозрюваний має на утриманні хвору дочку та дружину, що підтверджується медичними документами, долученими до матеріалів судової справи.

Апеляційний суд наголошує, що ефективне розслідування кримінальних проваджень щодо загроз національній безпеці України є вкрай важливим, а притягнення державних зрадників, колаборантів тощо до кримінальної відповідальності є важливою складовою захисту національної безпеки країни.

Разом з цим ст.62 Конституції України та пункт 2 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплюють дію принципу презумпції невинуватості - одного з базових принципів кримінальної юстиції.

Під час досудового розслідування та судового розгляду особа вважається невинуватою, доки її вину не буде доведено в законному порядку.

Конституційний суд України зазначає, що метою принципу презумпції невинуватості є захист особи, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження, від будь-яких форм осуду публічної влади, доки вину не буде доведено (Рішення від 8 червня 2022 року 3-р(ІІ)/2022).

Європейський суд роз`яснює, що п. 2 ст. 6 Конвенції забороняє посадовим особам оголошувати людину винною до винесення їй вироку судом. Можна лише інформувати громадськість про розслідування у кримінальних справах, наприклад, розкривати інформацію про вручення підозри, затримання та зізнання. Але робити це розсудливо та обачно, вибір слів є важливим (Рішення ЄСПЛ від 02 жовтня 2018 року у справі «Криволапов проти України»).

Тому наявність чи відсутність вини особи має бути встановлена в передбаченому кримінальним процесуальним порядком.

Разом з тим, варто зазначити, що безальтернативність застосування запобіжного заходу у справах даної категорії може нести в собі ризики порушення прав людини.

Колегія суддів звертає увагу сторони обвинувачення, що запобіжний захід не є покаранням за злочин, його мета - це забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної або обвинуваченої особи.

Незалежно від законодавчих змін та особливостей періоду, процедура застосування до особи запобіжних заходів завжди має відповідати правовим принципам, які є універсальними і підлягають до застосування у будь-якій демократичній країні, де панує верховенство права, а саме: презумпція невинуватості; презумпція свободи та імператив поваги до людської гідності.

Комітет міністрів Ради Європи та Європейський комітет з питань запобігання катуванням чи нелюдському, або такому, що принижує гідність, поводженню чи покаранню зазначають: відповідальним за велику кількість осіб, яких держава тримає під вартою, є загальний світогляд працівників правоохоронних і судових органів (Рішення ЄСПЧ «Сукачов проти України»).

Європейські комітети рекомендують: зменшувати до мінімуму застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час досудового слідства; якнайширше застосовувати альтернативні триманню під вартою запобіжні заходи; ретельно описувати обставини, за яких може бути обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Дотримання таких стандартів є важливим питанням для нашої держави, оскільки безпосередньо впливає на перспективу членства в ЄС, авторитет України на міжнародній арені та цивілізований шлях розвитку країни загалом.

Водночас, ЄСПЛ неодноразово наголошував, що має існувати пропорційне співвідношення між засобами, які застосовують та метою, яку прагнуть досягти, бо не буде відповідного балансу, якщо на особу покладено надмірний тягар (рішення від 23.09.1982 у справі «Єпорронг та Льон рот проти Швеції»).

Таким чином, запобіжний захід має бути обрано/продовжено із врахуванням всіх обставин кримінального правопорушення, встановлених ризиків та конкретної особи, яка підозрюється, обвинувачується у вчиненому.

З урахуванням вищенаведеного, апеляційний суд погоджується з висновком слідчого судді про необхідність обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному, із застосуванням застави в межах п.2 ч.5 ст.182 КПК, виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 183 КПК, та існування реальної потреби проведення досудового розслідування, а також в подальшому розгляду кримінального провадження в суді в розумні строки.

Одночасно, апеляційний суд звертає увагу, що доцільність необхідності подальшого тримання підозрюваного під вартою буде перевірена через нетривалий час в порядку ст.199 КПК або на стадії підготовчого судового засідання, в порядку ст.315 КПК.

При цьому, у разі порушення підозрюваним покладених на нього обов`язків, прокурор не позбавлений можливості звернутись до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу підозрюваному та звернення застави в рахунок держави.

Апеляційним судом не встановлено істотних порушень положень КПК, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод при розгляді слідчим суддею питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному, які б були безумовною підставою для скасування оскарженої ухвали.

Оскільки доводи сторони обвинувачення про відсутність підстав для обрання обвинуваченому альтернативного запобіжного заходу у виді застави при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не знайшли свого підтвердження, колегія суддів не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги прокурора та скасування оскарженої ухвали слідчого судді.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 419, 422, 424, 532 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 09.05.2024 року, якою підозрюваному ОСОБА_8 ,в кримінальному провадженні №0000020 від 17.01.2024 року, застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4