Справа № 309/2739/19
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.03.2024 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді кримінальне провадження 11-кп/4806/14/24 за апеляційною скаргою прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 29.04.2021.

Цією ухвалою, судом з власної ініціативи виправлено описку, допущену у резолютивній частині вироку Хустського районного суду Закарпатської області від 26.04.2021, ухваленому в кримінальному провадженні № 0000683 від 26.07.2019 про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, а саме під час виготовлення тексту судового рішення було допущено описку в частині визначення розміру покарання та помилково вказано про призначення ОСОБА_8 покарання у виді обмеження волі на строк 01 (один) рік. Таким чином у порядку виправлення описки у резолютивній частині вироку розміром покарання у виді обмеження волі, призначеного обвинуваченому ОСОБА_8 за ч. 1 ст. 119 КК України, вказано 03 (три) роки.

На вказану ухвалу, прокурор Хустської окружної прокуратури ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій ставить питання про скасування ухвали суду через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. Вважає, що вирішуючи питання про виправлення описки, суд фактично вирішив питання, обумовлені ст. 374 КК України. Оскільки неправильне призначення судом покарання є наслідком неправильного застосування Закону про кримінальну відповідальність і така помилка може бути усунута судом вищестоящої інстанції, а не у спосіб, обраний судом першої інстанції, - шляхом виправлення описки.

Судове провадження розглядається за відсутності обвинуваченого, захисника, потерпілого, неявка яких з урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України не перешкоджає його розгляду. При цьому враховується, що вказані особи належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, а також те, що від них не надходили заяви чи клопотання про відкладення розгляду судового провадження на інший термін та відомості про поважність причин їх неявки.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора ОСОБА_5 , яка підтримала апеляційну скаргу та просила таку задовольнити, перевіривши матеріали кримінального провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає до задоволення з таких підстав.

-2-

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З норми закону вбачається, що питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні за участю учасників судового провадження чи у їх відсутності за умови належного повідомлення про дату, час і місце засідання.

Під час перевірки матеріалів кримінального провадження встановлено, що суд першої інстанції, в порушення вимог ч. 2 ст. 379 КПК України, вирішив питання про виправлення описки у відсутності учасників судового провадження, яких не було належним чином повідомлено про дату, час і місце засідання.

Відповідно до вимог ст. 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вказаних вище вимог ст. 136 КПК України суд першої інстанції не дотримався, і всупереч положенням ч. 2 ст. 379 КПК України, вирішив питання про виправлення описки у відсутності учасників судового провадження, зокрема прокурора, що є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Згідно з тлумаченням у словниках, арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки, а описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів.

Тобто, до описок у судовому рішенні може належати написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат, тощо. Виправлення описки не може змінювати зміст судового рішення.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, вироком Хустського районного суду Закарпатської області від 26.04.2021 ОСОБА_8 засуджено за ч. 1 ст. 119 КК України до покарання у виді обмеження волі на строк 01 (один) рік.

Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 29.04.2021, суд за власною ініціативою, розглянув питання про виправлення описки та вніс зміни до резолютивної частини вироку від 26.04.2021.

-3-

Зокрема, суд постановив: «в абзаці першому резолютивної частини вироку від 26.04.2021 замість зазначеного покарання у виді 01 (одного) року обмеження волі вважати вірним - 03 (три) роки обмеження волі».

Таким чином, ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 29.04.2021 про виправлення описки, суд першої інстанції фактично вирішив питання про призначення покарання, що обумовлено ст. 374 КПК України, тобто змінив суть прийнятого рішення, викладеного у вироку суду від 26.04.2021.

При цьому, ухвалою про виправлення описки в судовому рішенні, суд змінив не лише саме рішення, а й мотиви ухвалення такого рішення, що є істотним порушенням вимог ч. 1 ст. 379 КПК України.

Окрім того, колегія суддів вважає, що вирішення питання щодо неправильного застосування норм кримінального закону, допущеного судом першої інстанції, не є опискою та не може бути виправлено цим же судом самостійно.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Допущені судом першої інстанції порушення вимог кримінального процесуального закону, колегія суддів відповідно до вимог ч. 1 ст. 412 КПК України визнає істотними та такими, які перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, що є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

Отже, ухвала Хустського районного суду Закарпатської області від 29.04.2021 про виправлення описки у вироку цього ж суду від 26.04.2021 у кримінальну провадженні по обвинуваченню ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, підлягає скасуванню.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 407 КПК України суд апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу суду першої інстанції після скасування судового рішення має право ухвалити нове судове рішення, закрити кримінальне провадження або призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

У апеляційному провадженні, за результатами розгляду якого скасовується судове рішення про виправлення описки, апеляційний суд після скасування ухвали суду має право ухвалити рішення про призначення нового розгляду в суді першої інстанції.

У даному провадженні суд апеляційної інстанції вважає за можливе не реалізовувати своє право на призначення нового розгляду в суді першої інстанції після скасування ухвали суду першої інстанції про виправлення описки, виходячи з обставин, за яких було ухвалено судове рішення, яке скасовується.

Виправлення описки у вироку Хустського районного суду Закарпатської області від 26.04.2021 у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_8 , було ініційовано самим судом, який за власною ініціативою вніс виправлення в текст зазначеного судового рішення, ухвалою від 29.04.2021.

За відсутності заяв учасників кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи про виправлення допущених в судовому рішенні описки, очевидних арифметичних помилок, які б підлягали розгляду в суді першої інстанції після скасування ухвали про виправлення описки немає підстав для призначення нового розгляду в суді першої інстанції.

Отже, після скасування ухвали Хустського районного суду Закарпатської області від 29.04.2021 про виправлення описки у вироку цього ж суду від 26.04.2021 у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, суд апеляційної інстанції не призначає нового розгляду в суді першої інстанції.

-4-

Керуючись ст. 404, 405, 407, 409, 412, 415, 419 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 29.04.2021 про виправлення описки у вироку Хустського районного суду Закарпатської області від 26.04.2021 щодо ОСОБА_7 скасувати.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді