Справа № 203/2598/24
Провадження № 1-кс/0203/2030/2024
УХВАЛА

28 червня 2024 року слідчий суддя Кіровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання Військової частини НОМЕР_1 про скасування арешту майна,

встановив:

26.06.2024 року від командира військової частини НОМЕР_1 майора ОСОБА_2 (далі - заявник) засобами електронного зв`язку на електронну поштою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання про скасування арешту майна.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 24.05.2024 року, судову справу №203/2598/24, провадження №1-кс/0203/2030/2024, було розподілено слідчому судді ОСОБА_1 та передано канцелярією суду - 27.06.2024 року.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про те, що подане клопотання необхідно повернути заявнику, з огляду на таке.

Згідно із статтею 24 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до частини 5 статті 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до частини 6 статті 173 КПК України, ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.

Згідно з частиною 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Як видно з клопотання та долучених до нього матеріалів, остання від імені ОСОБА_3 була направлена з електронної адреси: ІНФОРМАЦІЯ_1 на поштову електронну скриньку Кіровського районного суду м.Дніпропетровська: та електронним цифровим підписом командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 не скріплена.

Водночас, зазначення у документі такого реквізиту як підпис (для електронних документів - електронний підпис або електронна печатка в разі відсутності електронного підпису) є обов`язковим згідно з п.4.4 розділу 4 Вимог до оформлювання документів Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації Державної уніфікованої системи документації Національного стандарту України ДСТУ 4163:2020, чинного з 01.09.2021 року, затвердженого наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» №144 від 01.07.2020 року.

Крім цього, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 6 Закону України «Про електронні документи та документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Відповідно до ч. 1 ст.7 Закону України «Про електронні документи та документообіг», оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Відповідно до ст.1 Закону України «Про електронні довірчі послуги», електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 304 КПК України, слідчий суддя, суд повертає скаргу в разі, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Відповідно до частини 6 статті 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, зокрема, верховенство права; законність; рівність перед законом і судом.

Таким чином, слідчий суддя зазначає, що право на подання клопотання про скасування арешту майна має конкретна фізична особа з відповідним статусом згідно з критеріями, визначеними у ч. 1 ст. 174 КПК України. Відсутність підпису заявника, в даному випадку електронного підпису свідчить про те, що клопотання не виражає особисту волю особи, яка звернулася до слідчого судді, а слідчий суддя не може вирішувати порушені в такому клопотанні питання, оскільки неможливо ідентифікувати особу, яка звертається з клопотанням.

Крім цього, стаття 641 КПК України передбачає, що представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами; працівник юридичної особи.

Аналогічні вимоги передбачені щодо представника юридичної особи, яка є потерпілою особою у кримінальному провадженні, відповідно до ст. 58 КПК України.

Так, відповідно до частини 3 статті 58 КПК України, повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

Таким чином, слідчий суддя зазначає, що під час звернення до слідчого судді представником юридичної особи має бути підтверджено її повноваження на відповідні дії (підписання клопотання, скарги, долучення доказів, засвідчення копій документів та їх подання тощо).

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слід провернути заявнику.

Керуючись статтями 7, 9, 131, 132, 168, 169, 170, 171, 173, 174, 304, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, суд,

ухвалиВ:

Клопотання Військової частини НОМЕР_1 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1