Справа№ 709/531/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2024 року с-ще Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

потерпілої - ОСОБА_6 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі судових засідань Чорнобаївського районного суду Черкаської області кримінальне провадження №0001248, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 жовтня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в :

У провадженні Чорнобаївського районного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 01 квітня 2024 року призначено відкрите підготовче засідання.

Потерпілою подано цивільний позов до ОСОБА_4 , третя особа Чорнобаївський відділ Золотоніської окружної прокуратури про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив призначити справу до судового розгляду. Вказав, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для повернення обвинувального акта не вбачає, заявив клопотання про виклик свідків згідно реєстру.

Прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою посилаючись на те, що ОСОБА_4 обгрунтовано обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, ризики, передбачені

ст. 177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить їх запобіганню. Так, обвинувачений ОСОБА_4 перебуваючи на волі може переховуватися від суду, оскільки останній офіційно не працює, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років, незаконно впливати на свідків, оскільки йому відомо місце проживання свідків, отже матиме реальну можливість впливати на свідків шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник ОСОБА_5 не заперечував щодо призначення справи до судового розгляду, заявив клопотання про виклик та допит свідків. Щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просив обрати більш м`який вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника. Просив змінити йому запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, зазначив, що умови запобіжного заходу порушувати не буде. Також, після роз`яснення судом права на колегіальний розгляд справи, повідомив, що бажає здійснювати кримінальне провадження суддею одноособово.

Потерпіла ОСОБА_6 не заперечувала щодо призначення справи до судового розгляду, просила задовольнити клопотання прокурора про продовження тримання під вартою, повідомила, що нею було подано цивільний позов.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов такого висновку.

Відповідно до ст.ст. 32, 33 КПК України дане кримінальне провадження підсудне Чорнобаївському районному суду Черкаської області, підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено.

Підстави для закриття кримінального провадження, передбачені п.п. 4-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, або для зупинення провадження, відсутні.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, копію обвинувального акту вручено обвинуваченому, а відтак підстав для повернення обвинувального акту прокурору немає.

З вказаних мотивів суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду.

З урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження зазначене судове засідання слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

У відповідності до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Частиною 2 цієї статті Кодексу встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

За ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно із ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини (надалі ЄСПЛ), обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. При цьому суд враховує, що судове рішення щодо обрання та продовження запобіжного заходу повинно забезпечити не тільки права підозрюваного чи обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою суд виходить з того, що дії обвинуваченого досудовим слідством кваліфіковано за ч. 1 ст. 115 КК України, тобто ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років та який призвів до смерті людини, а тому є підстави вважати, що останній може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, окрім цього останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, а також здійснювати вплив на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, суд вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність продовження застосованого до обвинуваченого виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для нейтралізації зазначених вище ризиків.

Таким чином, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , а також наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1

ст. 177 КПК України, що були враховані при обранні запобіжного заходу, які не зменшилися та продовжують існувати, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу, зокрема цілодобового домашнього арешту, стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 наразі суд вважає недостатнім для запобігання зазначеним вище ризикам, а тому клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу не підлягає до задоволення. Відомостей про те, що обвинувачений за станом здоров`я не може перебувати під вартою у суду відсутні.

Згідно з ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

З огляду на викладене, враховуючи, що по даному кримінальному провадженню строк тримання під вартою обвинуваченого спливає 07 квітня 2024 року, а тому суд погоджується з доводами прокурора про наявність підстав для задоволення клопотання та продовження тримання обвинуваченого під вартою на строк шістдесят днів.

Стосовно поданого потерпілою ОСОБА_6 цивільного позову суд зазначає наступне.

Відповідно ч.1 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Частиною 4 ст. 128 КПК України передбачено, що форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

У відповідності до ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно ст.ст. 61, 62 КПК України: цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов; права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду; цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану кримінально протиправними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом; права та обов`язки цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Оскільки потерпілою подано до суду позовну заяву про відшкодування моральної шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення, а тому суд вважає за необхідне прийняти позовну заяву, визнати цивільним відповідачем обвинуваченого ОСОБА_4 та визнати потерпілу ОСОБА_6 цивільним позивачем.

Щодо клопотання сторін про виклик свідків, то суд зазначає, що у відповідності до

п. 4 ч. 2 ст. 315 КПК України, клопотання про виклик свідків у судове засідання, підлягають до задоволення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 196, 197, 314, 331, 369-372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Призначити судовий розгляд обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Чорнобаївського районного суду Черкаської області з участю прокурора, обвинуваченого, захисника та потерпілої на 11 квітня 2024 року о 14:30.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у Державній установі "Черкаський слідчий ізолятор" строком на 60 (шістдесят) днів - до 02 червня 2024 року включно.

Строк дії ухвали про продовження запобіжного заходу - до 02 червня 2024 року включно.

Клопотання прокурора та захисника про допит свідків - задовольнити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та Державній установі "Черкаській слідчий ізолятор".

Цивільний позов потерпілої ОСОБА_6 до ОСОБА_4 , третя особа Чорнобаївський відділ Золотоніської окружної прокуратури про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення - прийняти до провадження та розглядати разом з кримінальним провадженням за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Визнати потерпілу ОСОБА_6 - цивільним позивачем.

Визнати обвинуваченого ОСОБА_4 - цивільним відповідачем.

Встановити цивільному відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі докази, що підтверджують заперечення проти позову, якщо такі докази не надані позивачем.

Встановити цивільному позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити цивільному відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч.ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Визначити третій особі п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання пояснень щодо позову відповідно до вимог ст. 181 ЦПК України.

Копію ухвали разом із копією позовної заяви та доданих до неї матеріалів вручити ОСОБА_4 , третій особі Чорнобаївському відділу Золотоніської окружної прокуратури.

Ухвала суду в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд протягом семи днів.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала в іншій частині набирає законної сили з моменту оголошення та окремому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 09 квітня 2024 року о 08:30

Суддя ОСОБА_1