Справа № 717/682/24

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року слідчий суддя Кельменецького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

з участю прокурора: ОСОБА_3

керівника органу

досудового розслідування: ОСОБА_4

розглянув клопотання начальника слідчого відділення Дністровського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області ОСОБА_4 про арешт майна.

Встановив:

Начальник слідчого відділення Дністровського районного відділу поліції за погодженням із прокурором звернувся до суду із клопотанням, в якому просить накласти арешт на вилучені 22 березня 2024 року під час огляду місця події штик-ніж та 30 набоїв калібру 5,45 мм з маркуванням 88*3, із забороною власнику ОСОБА_5 користуватися, розпоряджатися, відчужувати, приховувати, пошкоджувати, псувати, знищувати, перетворювати дані предмети.

В поданні зазначено, що слідчим відділенням Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000076 від 22 березня 2024 року, за ознаками злочину передбаченого ч.1 ст.263 КК України. По справі встановлено, що в селищі Кельменці Дністровського району Чернівецької області, під час огляду місяця події в будинку АДРЕСА_1 , у ОСОБА_5 виявлено та вилучено штик-ніж та 30 набоїв калібру 5,45 мм з маркуванням 88*3.

На думку слідчого, у разі не накладення арешту на вилучені речі, вони можуть бути приховані, відчужені, пошкоджені чи знищені, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Вислухавши думку прокурора та керівника органу досудового розслідування, дослідивши додані до клопотання копії документів, вважаю, що клопотання слід задовольнити.

Зокрема слідчий довів, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що штик-ніж та 30 набоїв є доказами злочину та зберегли на собі сліди вчинення злочину. Такі предмети можливо використати як речові докази у кримінальному провадженні. Зокрема без наявності штик-ніжа та набоїв неможливо буде провести експертизи з метою встановлення істини по справі.

Існують обставини, які підтверджують, що незастосування заборони користування та розпорядження предметами, на які слідчий просить накласти арешт, може призвести до приховування, пошкодження, втрати та знищення цих речових доказів.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України - слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст.170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

З аналізу наведених норм, матеріалів клопотання та доводів і пояснень учасників судового розгляду вбачається, що клопотання слідчого про накладення арешту слід задовольнити.

Згідно положень ч.1 ст. 263 КК України кримінальним правопорушенням є носіння, зберігання, придбання, передача чи збут вогнепальної зброї (крім гладкоствольної мисливської), бойових припасів, вибухових речовин або вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу.

Як вбачається з матеріалів провадження, 22 березня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 263 КК України.

Штик-ніж та 30 набоїв були виявлені в ході огляду місця події, та відповідно вилучено у ОСОБА_5 .

Згідно до постанови слідчого, вказані штик-ніж та 30 набоїв у даному кримінальному провадженні визнані речовими доказами.

У відповідності до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінальнопротиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінальнопротиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вказані штик-ніж та 30 набоїв підпадають під критерії положень ч.1 ст.98 КПК України, оскільки автомобіль та телефони містять сліди злочину, а саме сліди осіб причетних до вчинення злочину, можуть бути використані як докази факту та обставин, що встановлюється під час кримінального провадження.

Для проведення експертиз експертам потрібно надати вилучені штик-ніж та 30 набоїв.

Повернення штик-ножа та 30 набоїв власнику унеможливить належну фіксацію наявної у них інформації, може перешкодити належному здобуттю та фіксації доказів у кримінальному провадженні, та встановленню всіх об`єктивних обставин кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, з огляду на необхідність збереження даного майна, яке містить на собі сліди кримінального правопорушення та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, необхідність проведення експертиз із вказаним майном, вважаю необхідним арешт вилучених предметів, оскільки таке обмеження права власності, його можливі негативні наслідки для власника є на даний час розумними та співрозмірними із завданням даного кримінального провадження.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

На підставі пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, накласти арешт на штик-ніж та 30 набоїв калібру 5,45 мм з маркуванням НОМЕР_1 , які належать ОСОБА_5 .

Заборонити ОСОБА_5 відчужувати, користуватися та розпоряджатися штик-ніжем та 30 набоями калібру 5,45 мм з маркуванням 88*3.

Виконання ухвали доручити начальнику слідчого відділення Дністровського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 , якого уповноважити на її виконання.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Копії ухвали вручити прокурору та слідчому.

Надіслати копію ухвали ОСОБА_5 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.

Слідчий суддя: