Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/1108/24
Провадження № 1-кс/935/482/24
У Х В А Л А

Іменем України

20 червня 2024 року м.Коростишів

Слідчий суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора………………….... ОСОБА_3 ,

обвинуваченої………………. ОСОБА_4 ,

захисника……………………. ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду,

клопотання прокурора Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_6

у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000316 від 25.03.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених п.п.4,12, ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 297 КК України,

про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою

відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Олександрівка, Жмеринського району, Вінницької області, українки, громадянки України, із середньою освітою, не працюючої, незаміжньої, позбавленої батьківських прав, депутатом та інвалідом не являється, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , періодично проживає за адресами: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 та АДРЕСА_3 , раніше судимої,

обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.п.4,12, ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 297 КК України,

УСТАНОВИВ :

Прокурор у кримінальному провадженні №0000316 від 25.03.2024 ОСОБА_6 звернувсь до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою, щодо обвинуваченої ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що СВ Відділом поліції №2 Житомирського РУП ГУНП у Житомирській області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000316 від 25.03.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених п.п.4,12, ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 297 КК України.

28.03.2024 до підозрюваної ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою. Строк тримання під вартою продовжено до 27.06.2024.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушення, одне з яких відноситься до категорії особливо тяжких ( п.4,12 ч. 2 ст. 115 КК України), у зв`язку з чим є достатні підстави вважати, що ризик, визначений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме спроба переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду є достатнім для переконання, що жоден з більш м`яких заходів в даному випадку є недоцільним і саме тримання під вартою може запобігти зазначеному ризику.

Крім того, існують ризики незаконного впливу на свідків, а також ризик вчинити інше кримінальне правопорушення. Також, ОСОБА_4 , офіційно не працевлаштована, раніше судима за ст. 309 КК України, притягнута до кримінальної відповідальності за ч.1 ст.185, ч.1 ст.121 КК України.

Таким чином, підставами для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 є ризики визначені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У зв`язку із викладеним, враховуючи особу обвинуваченої, її соціальні зв`язки, вважають, що запобігти ризикам передбаченим п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України можливо лише шляхом продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, прокурор звернувся до суду з даним клопотанням та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_6 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив продовжити обвинуваченій запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів.

Обвинувачена ОСОБА_4 в судовому засіданні щодо поданого клопотання не заперечила.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просив обрати більш м`який запобіжний у виді домашнього арешту. Вказав, що підозрювана має зареєстроване місце проживання, активно співпрацює зі слідством, свою причетність до інкримінованих злочинів не заперечує.

Суд, дослідивши вказане клопотання та додані матеріали, заслухавши думку прокурора, пояснення обвинуваченої та її захисника, дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що в провадженні СВ Відділу поліції №2 Житомирського РУП ГУНП у Житомирській області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000316 від 25.03.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених п.п. 4,12, ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 297 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що у 23.03.2024, ОСОБА_7 його співмешканка ОСОБА_4 та їх знайомий ОСОБА_8 перебували у будинку АДРЕСА_3 , де на протязі дня на території вказаного домоволодіння ОСОБА_8 допомагав ОСОБА_7 по господарству, після чого всі разом у зазначеному будинку вживали спиртні напої та відпочивали.

Цього дня у вказаному місці, близько 19 години, перебуваючи в одній з кімнат будинку АДРЕСА_3 ОСОБА_8 залишившись наодинці з ОСОБА_4 почав до останньої залицятися поки її співмешканець ОСОБА_7 тимчасово вийшов до сусідньої кімнати. В свою чергу ОСОБА_4 будучи обурена поведінкою ОСОБА_8 покликала з сусідньої кімнати свого співмешканця ОСОБА_7 , в результаті чого між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на грунті ревнощів виник конфлікт в ході якого ОСОБА_7 почав завдавати чисельні удари кулаками рук по голові ОСОБА_8 та останній почав боротися з ОСОБА_7 , в свою чергу ОСОБА_4 також почала завдавати удари кулаками рук по голові ОСОБА_8 який в цей час боровся з ОСОБА_7 внаслідок чого ОСОБА_8 було спричинено тілесні ушкодження у вигляді синця та саден чола зліва, синця та п`яти саден чола справа, трьох саден чола серединно, забійної рани правої брови, забійної рани лівої брови, забійної рани зовнішнього кута лівого ока, масивного синця обличчя, забійної рани нижньої повіки правого ока, крововиливу та забійної рани слизової оболонки верхньої губи, трьох саден лівої бокової поверхні шиї, садна в ділянці проекції кута нижньої щелепи зліва, семи саден в ділянці проекції тіла нижньої щелепи зліва, травматичної екстракції двох верхніх різців, крововиливів в м`які тканини голови, крововиливів в м`які мозкові оболонки, що відносяться до легких тілесних ушкоджень.

В подальшому в ході даного конфлікту який тривав між ОСОБА_8 ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , у ОСОБА_7 та ОСОБА_4 виник спільний злочинний умисел направлений на умисне вбивство ОСОБА_8 за попередньою змовою групою осіб вчиненого з особливою жорстокістю.

Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_9 взяв зі столу виделку та завдав нею удару в шию ОСОБА_8 після чого повалив останнього на підлогу та почав завдавати удари кулаками та ногами по тілу ОСОБА_8 . В подальшому ОСОБА_7 за допомогою ножа почав завдавати множинні удари по шиї, в грудну клітину та нозі ОСОБА_8 в свою чергу ОСОБА_4 почала також завдавати множинні удари ножем по голові та в тулуб ОСОБА_8 .

Внаслідок умисних спільних дій ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , потерпілому ОСОБА_8 було заподіяно тілесні ушкодження у вигляді колото-різаного, ножового, проникаючого поранення передньої грудної стінки з пораненням стінок плечо-головного стовбура та ушкодженням тіла першого грудного хребця; колото-різаних, ножових, проникаючих поранень грудної стінки з пораненням верхньої долі правої легені; колото-різаного, ножового, проникаючого поранення передньої грудної стінки з пораненням середньої долі правої легені; колото-різаного, ножового поранення передньої грудної стінки з ушкодженням зовнішньої кісткової пластинки грудини; колото-різаного, ножового, проникаючого поранення передньої грудної стінки з крайовим переломом 3-го ребра та пораненням верхньої долі лівої легені; колото-різаного, ножового, проникаючого поранення передньої грудної стінки з переломом 3-го ребра по середньо-ключичній лінії справа; колото-різаного, ножового, проникаючого поранення передньої грудної стінки з пораненням верхньої долі лівої легені; колото-різаного, ножового, проникаючого поранення передньої грудної стінки з переломом хрящової частини 6-го ребра зліва; колото-різаних, ножових, проникаючих поранень грудної стінки; різаних та колото-різаних, ножових поранень шиї з ушкодженням м`язів шиї; колото-різаних, ножових поранень шиї справа з ушкодженням грудинно-ключично-сосцеподібного і кивального м`яза та пораненнями правої внутрішньої яремної вени й правої внутрішньої сонної артерії; різаного, ножового поранення шиї з ушкодженням м`язів, пораненнями трахеї, правої загальної сонної артерії та правої зовнішньої яремної вени; колото-різаного, ножового поранення шиї справа з ушкодженням м`язів; колото-різаних, ножових поранень правої скроневої ділянки з ушкодженням скроневого апоневрозу та м`язів; колото-різаних, ножових поранень правої скронево-виличної ділянки; колото-різаних, ножових поранень та синця правої вушної мушлі; колото-різаних, ножових поранень правої щоки; колото-різаних, ножових поранень лівої щоки; колото-різаних, ножових поранень лівої передвушної ділянки; колото-різаного, ножового поранення внутрішнього кута правого ока; колото-різаного, ножового поранення ділянки тіла нижньої щелепи зліва, що призвели до гемотораксу (кров в грудній порожнині) та крововтрати, які заподіяні незадовго до настання смерті, які в сукупності мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя, перебувають в прямому причинному зв`язку з настанням смерті ОСОБА_8 ..

Смерть ОСОБА_8 настала від множинних, колото-різаних та різаних поранень голови, шиї та грудної клітки з ушкодженням кровоносних судин шиї та грудної порожнини, а також обох легенів, ускладнених крововтратою в результаті сукупних, спільних дій ОСОБА_7 та ОСОБА_4 . Через велику чисельність прижиттєвих поранень, в тому числі з переломами ребер та пересіченнями плеври, а також травматичну екстракцію 2-х зубів, в момент отримання тілесних ушкоджень завданих ОСОБА_7 та ОСОБА_4 потерпілий ОСОБА_8 відчував сильний фізичний біль та особливі страждання.

Таким чином, своїми умисними та протиправними діями, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, вчиненого з особливою жорстокістю, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 4, 12, ч. 2 ст. 115 КК України.

Крім цього, цього ж дня 23.03.2024, близько 19 год. 30 хвилин, у ОСОБА_4 , яка перебувала у будинку АДРЕСА_3 , після вбивства ОСОБА_8 виник злочинний умисел направлений на наругу над тілом вбитого ОСОБА_8 .

Виявляючи явну неповагу та свою неприязнь до померлого ОСОБА_8 , ОСОБА_4 в цей час та місці реалізуючи свій протиправний умисел, направлений на наругу над тілом померлого, діючи умисно, з метою порушення норм суспільних відносин, що забезпечують загальноприйняті моральні принципи, оголила статеві органи померлого ОСОБА_8 таза допомогою ножа здійснила ампутацію статевого члена померлого ОСОБА_8 з подальшим поміщенням статевого члену в ротову порожнину померлого, тим самим вчинила наругу над тілом померлого ОСОБА_8 .

Таким чином, своїми умисними та протиправними діями, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється в нарузі над тілом померлого, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 297 КК України.

26 березня 2024 року о 22 год. 37 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 27 березня 2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 28.03.2024 по справі №935/1108/24 застосовано до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 24 травня 2024, без визначення розміру застави.

Ухвалою слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 23.05.2024 по справі №935/1108/24 продовжено підозрюваній ОСОБА_4 строк тримання під вартою , без визначення розміру застави до 27.06.2024.

18 червня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.п.4,12, ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 297 КК України.

В подальшому, слідчим складено та прокурором затверджено обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.п.4,12, ч. 2 ст. 115 КК України, та за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених п.п.4,12, ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 297 КК України, відомості про яке внесено 25 березня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000316.

Вказаний обвинувальний акт спрямовано до Андрушівського районного суду Житомирської області 20.06.2024, підготовче судове засідання у кримінальному провадженні не призначено.

Надаючи оцінку обґрунтованості клопотання прокурора слідчим суддею враховується наступне.

Законом України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини" від 18 жовтня 2022 року №2690-IX, який набув чинності 06.11.2022, внесено ряд змін до Кримінального процесуального кодексу України, щодо порядку розгляду клопотань про застосування та продовження дії запобіжних заходів.

Так, відповідно до частини четвертої статті 176 КПК України (в редакції Закону №2690-IX) запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Частиною шостою статті 199 КПК України (в редакції Закону №2690-IX) передбачено у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Отже, наведеними положеннями Закону надано право слідчому, за погодженням з прокурором, та прокурору до початку підготовчого судового засідання (до проведення підготовчого судового засідання) звертатися до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу або його продовження, та, відповідно, надано повноваження слідчому судді на розгляд таких клопотань за межами досудового розслідування.

У наведених нормах Закону законодавцем застосовано формулювання"до початку підготовчого судового засідання" (ч. 1 ст. 176 КПК) та "до проведення підготовчого судового засідання" (ч. 6 ст. 199 КПК).

В свою чергу, порядок проведення підготовчого судового засідання закріплено у статті 314 КПК України.

Відповідно до частини першої та другої статті 314 КПК України після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження. Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу; закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь. (ч. 3 ст. 314 КПК).

Таким чином, аналіз положень статей 176, 199 КПК України (в редакції Закону №2690-IX), у взаємозв`язку з положеннями статті 314 КПК України, дає підстави для висновку про те, що слідчий суддя наділений повноваженнями на розгляд клопотань слідчого та/або прокурора про застосування запобіжного заходу або його продовження лише у випадках коли обвинувальний акт надіслано (подано) до суду, однак підготовче судове засідання судом ще не призначено, або ж призначено, проте термін дії запобіжного заходу закінчується до дати проведення такого засідання.

Як зазначено вище та встановлено судом, підготовче засідання у даному кримінальному провадженні Андрушівським районним судом Житомирської області не призначено, клопотання про продовження строку запобіжного заходу надійшло до Коростишівського районного суду Житомирської області, 20.06.2024, а строк дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 діє до 27 червня 2024 року, а відтак розгляд і вирішення клопотання прокурора, на даному етапі, віднесено до повноважень слідчого судді за місцем здійснення досудового розслідування.

Проаналізувавши зміст поданого клопотання та доданих до нього документів слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.п. 4,12, ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 297 КК України.

Згідно зі статтею 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання доцільності продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3 і 4 статті п`ятої Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до статті 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, не допускається автоматичне продовження строків тримання під вартою (справи «Тейс проти Румунії», «Чанєв проти України»).

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з того, що «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин (справа «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Разом з тим, зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи і мають бути наведені інші підстави для продовження тримання під вартою, також недостатнім є посилання лише на тяжкість вчиненого злочину та покарання (справи «Елоева проти України», «Свершов проти Україні», «Харченко проти України»).

На підставі викладеного, слідчий суддя при вирішенні питання про наявність підстав для задоволення клопотання враховує у своїй сукупності доведеність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, тяжкість та підвищену суспільну небезпеку інкримінованих злочинів, тяжкість можливого покарання, наявність таких ризиків як можливість обвинуваченої переховуватися від прокуратури та суду, з метою уникнення покарання за вчинені злочини, продовження вчинення злочинів, здійснення незаконного впливу на свідків, а також особу обвинуваченого, який на час розгляду клопотання обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відносяться до категорії одне з яких є особливо тяжким злочином, відповідальність за які передбачена у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі.

Суд звертає увагу на те, що на час розгляду клопотання вищевказані ризики, що встановлені попередніми ухвалами про застосування запобіжного заходу та його продовження не зменшилися. Відомостей, які б вказували про неможливість перебування ОСОБА_4 в місцях затримання, зокрема, за станом здоров`я під час розгляду клопотання надано не було, а тому слідчий суддя вважає, що заявлені ризики виправдовують тримання особи під вартою, що також доведено прокурором при розгляді даного клопотання.

Крім того, слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З огляду на викладене слідчий суддя вважає за доцільне клопотання задовольнити та продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 , під вартою до 15 серпня 2024 року (включно), без визначення розміру застави.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 176 - 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 199, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 15 серпня 2024 року включно, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали закінчується 15 серпня 2024 р.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1