Справа № 629/1590/24
Провадження № 1-кс/629/364/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить скасувати арешт на майно УАЗ 452, д.н.з НОМЕР_1 , який був накладений 03.07.2023.

Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що його слід повернути з таких підстав.

Положеннями ст. 131 КПК України встановлено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Так, відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Разом з тим особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено процесуальний документ, на підставі якого було накладено арешт та в рамках якого саме кримінального провадження, а також документів, що підтверджують його право власності на арештоване майно. Крім того, заява не містить обґрунтування підстав скасування арешту майна.

Викладені обставини перешкоджають призначенню клопотання до розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, з повідомленням ініціатора питання про накладення арешту.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що його слід повернути для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-175 КПК України,

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути заявнику.

Повернення клопотання про скасування арешту майна не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду у порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_3