Справа № 932/1671/24
Провадження №1-кс/932/873/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0002981 від 28.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, маючому середню освіту, офіційно не працевлаштованому, одруженому, маючому неповнолітню дитину, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , фактично машкаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тривання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці діючи умисно, незаконно придбав у невстановленої у ході досудового розслідування особи бойові припаси, а саме: 7,62-мм патрони, у кількості 30 шт., які виготовлені саморобним способом з використанням капсульованих гільз патронів калібру 7,62?39 мм (з маркіруванням «21 7,62?39 14»), оболонкових куль калібру 7,62 мм та порохового заряду масою від 0,88 г до 0,9 г, та вибухову речовину - двохосновний нітроцелюлозний порох, загальною вагою 1623 грами, які незаконно зберігав та носив з метою подальшого збуту, та яку близько 15:12 год. 06.10.2023 року, перебуваючи неподалік буд. 20 ж/м Тополя-1 у місті Дніпро, збув ОСОБА_7 за 6200 грн., чим вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 маючи умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу, у невстановлений в ході досудового розслідування час та місці, у невстановлений спосіб, розуміючи, що не має передбаченого законом дозволу, придбав бойові припаси, після чого продовжуючи свою злочинну діяльність, став зберігати за місцем свого постійного проживання, а саме у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 .

Так, 27.03.2024 року співробітниками Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області було проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено та вилучено: 80 патронів, які відповідно до висновку експерта є бойовими припасами - 7,62-мм проміжними патронами зразка 1943 року з кулями «ПС» зі сталевими осереддями, призначені до стрільби з бойової нарізної вогнепальної зброї: автоматів «АК-47» та їх модифікацій, ручних кулеметів «РПК», «РПКС», карабінів «СКС».??? Патрони виготовленими промисловим способом. ???Патрони до стрільби придатні, а також: предмети, схожі на патрони, з маркуванням «1072» калібру 7,62 мм-у кількості 440 шт., предмети, схожі на патрони у кількості 240 шт., калібру 5,45 з маркуванням «383», предмети, схожі на патрони калібру 7,62, маркування «7,76/88», загальна кількість 300 шт., коробка з предметами, схожими на патрони у кількості 50 шт., з маркуванням «GGG 223REM», предмети, схожі на патрони у кількості 13 шт., з маркуванням «27070», предмет, схожий на патрон (великий) з маркуванням «78 188», предмет, схожий на патрон із маркуванням «7821», котрі ОСОБА_5 , не маючи відповідного передбаченого законом дозволу придбав та зберігав за місцем проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 .

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у сукупності кваліфікується за ч. 1 ст. 263 КК України, тобто придбання, зберігання, носіння та збут бойових припасів та вибухових речовин без передбаченого законом дозволу.

27.03.2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

Так, 27.03.2024 року ОСОБА_5 було про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у застосуванні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав, пояснення надав аналогічні тексту клопотання, прохав таке задовольнити.

Підозрюваний у судовому засіданні свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав, проти клопотання слідчого заперечував, прохав застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник у судовому засіданні прохав відмовити у задоволенні клопотання слідчого, ризики вважав необгрунтованими, прохав застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_8 , надала позитивну характеристику щодо підозрюваного ОСОБА_5 , який є її чоловіком, щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, пояснень надати не змогла.

Заслухавши доводи прокурора, заперечення підозрюваного та його захисника, пояснення свідка, дослідивши надані докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002981 від 28.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

27.03.2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

27.03.2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Згідно повідомленої підозри ОСОБА_5 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до неправомірних дій та обґрунтованість підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення свідчать докази, які долучені до матеріалів клопотання, а саме: протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі ОСОБА_9 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі ОСОБА_10 ; протокол проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки; протокол огляду від 06.10.2023 року; протокол про проведення негласної слідчої розшукової дії (аудіо відео контроль особи); протокол про проведення негласної слідчої розшукової дії (візуальне спостерження за особою); протокол огляду від 15.12.2023 року; висновок експерта №СЕ-19/104-23/46250-ФХВР; висновок експерта №СЕ-19/104-23/46251-БЛ; висновок експерта №СЕ-19/104-23/203-ВТХ; протокол допиту свідка ОСОБА_11 ; протокол проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 ; протокол допиту свідка ОСОБА_12 ; протокол допиту свідка ОСОБА_13 ; висновок експерта №СЕ/104-24/13410-БЛ; докази у їх сукупності.

Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були надані органом досудового розслідування, та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_5 підозра у вчиненні кримінального правопорушення є обґрунтованою.

Щодо застосування заявленого запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки. Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Інкриміноване підозрюваному ОСОБА_5 кримінальне правопорушення передбачає застосування покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років, тобто тримання під вартою, як запобіжний захід, може бути застосований до підозрюваного.

Доведеними, наданими суду поясненнями прокурора та матеріалами справи в їх сукупності, є наявність ризику у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, оскільки ОСОБА_5 , у випадку доведеності його вини у вчиненні злочину, загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до семи років, його вік та стан здоров`я не є перешкодою для зміни місця мешкання та вчинення дій із можливого переховування від слідства та суду.

Внаслідок того, що досудове розслідування тільки розпочато, усі слідчі та процесуальні дії не проведені, беручи до уваги характер інкримінованого правопорушення, ймовірним є ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Так, при встановленні наявності ризику позапроцесуального впливу на свідків та потерпілого слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання у кримінальному провадженні показань від осіб, які є свідками, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні. При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на тих показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто на показаннях допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею осіб. Суд, згідно із вимогами ч. 4 ст. 95 КПК України, не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тому, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

До такого висновку приходжу і тому, що на цей час підозра у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, ґрунтується у тому числі на показаннях свідків, які, хоча і є наданими слідчому, однак не можуть бути покладені, як зазначено вище, у мотивування рішення суду по суті обвинувачення.

Наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у судовому засіданні не була доведена прокурором.

Запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам, шляхом обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу не є можливим, через те, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не здатні забезпечити унеможливлення реалізації ризиків, встановлених у судовому засіданні.

Викладене вище дає підстави для твердження про те, що тримання ОСОБА_5 під вартою відповідає інтересам суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, в даному випадку, переважають інтереси забезпечення поваги до його особистої свободи.

Спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обранні запобіжного засобу, прихожу до висновку про можливість обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 196 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту, дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Нормою ч. 2 цієї статті встановлено, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого - з моменту його затримання.

Враховуючи те, що фактично ОСОБА_5 було затримано 27.03.2024 року, датою закінчення дії ухвали про тримання його під вартою є 25.05.2024 року включно.

З огляду на пред`явлену підозру та на матеріальний стан ОСОБА_5 , заставу визначаю у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 121120 гривень.

Керуючись ст. 2, 7-9, 131, 132, 176-178, 181, 186, 193, 194-196, 202, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою тривалістю 58 днів, тобто до 25.05.2024 року включно.

Визначити заставу у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 121120 гривень.

При внесенні визначеної суми застави підозрюваного ОСОБА_5 , з-під варти звільнити.

У випадку внесення застави у визначеному слідчим суддею розмірі, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 зобов`язання про виконання обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, у провадженні якого буде знаходитись справа, прокурора, слідчого судді чи суду, в залежності від стадії кримінального провадження; не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично мешкає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, в залежності від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого фактичного місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні, у разі невиконання яких, слідчим суддею або судом буде вирішено питання про звернення застави в дохід Держави.

Відповідно до вимог ст.182 КПК України, роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Дана ухвала діє до 25 травня 2024 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1