Справа № 639/953/24
Провадження № 1-кс/639/306/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові скаргу ОСОБА_3 про оскарження бездіяльності прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 15.02.2024 про вчинення злочинів,

в с т а н о в и в:

23.02.2024 на розгляд до Жовтневого районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 про оскарження бездіяльності прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 15.02.2024.

В обґрунтування скарги зазначено, що 15.02.2024 ОСОБА_3 звернулася до керівника Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 із заявою про вчинення злочинів, в якій просила внести відомості про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань стосовно судово-медичних експертів ХОБСМЕ ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 за ознаками кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 2 ст. 384, ч. 1 ст. 396 КК України.

У заяві ОСОБА_3 від 15.02.2024 зазначено, що судові експерти ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 зробили завідомо неправдивий висновок №08-337/19 від 13.06.2020 у кримінальному провадженні № 0002221 від 05.04.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 384 КК України, пов`язаний зі штучним створенням доказів захисту експерта ХОБСМЕ ОСОБА_9 , а також штучним створенням доказів обвинувачення її сина ОСОБА_10 , що підтверджується документами.

Однак, керівник Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 , після отримання заяви ОСОБА_3 від 15.02.2024, направив вказану заяву начальнику ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області для перевірки викладених доводів та прийняття рішення відповідно до вимог законодавства.

Скаржник ОСОБА_3 зазначає, що керівник окружної прокуратури у даному випадку порушив вимоги статті 214 КПК України, неправомірно направив заяву до іншого органу поліції, чим порушив правила підслідності.

У судовому засіданні ОСОБА_3 доводи скарги підтримала та просила зазначену скаргу задовольнити, посилаючись на той факт, що в її заяві вона навела обґрунтування того, чому вона вважає, що в діях судових експертів ХОБСМЕ наявні ознаки кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 2 ст. 384, ч. 1 ст. 396 КК України.

Під час судового засідання прокурор Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 зазначив, що вказана скарга задоволенню не підлягає. Так, 15.02.2024 до Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова надійшла заява ОСОБА_3 про вчинення злочинів, за результатами розгляду якої окружною прокуратурою цю заяву було направлено до Відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області за територіальністю. На час розгляду звернення ОСОБА_3 прокуратурою не встановлено достатніх підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки до ЄРДР вносяться відомості лише за тими заявами, які об`єктивно вказують про наявність ознак кримінального правопорушення.

З огляду на вищевикладене, прокурор заперечував проти задоволення скарги ОСОБА_3 .

Вислухавши пояснення скаржника ОСОБА_3 та прокурора ОСОБА_4 , вивчивши доводи скарги та оцінивши надані до суду докази в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга ОСОБА_3 задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Судовим розглядом встановлено, що 15.02.2024 ОСОБА_3 звернулася до Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова із заявою від 15.02.2024 про вчинення злочину.

Листом керівника Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 вих. №52-64р від 16.02.2024 заяву ОСОБА_3 від 15.02.2024 про вчинення злочину направлено до Відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області для перевірки викладених доводів та прийняття рішення відповідно до вимог законодавства.

Під час розгляду цієї скарги прокурор ОСОБА_4 надав пояснення, що на час розгляду звернення ОСОБА_3 від 15.02.2024 прокуратурою не встановлено достатніх підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у зв`язку з чим підстав для внесення вказаних відомостей до ЄРДР не вбачається.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

За приписами частини 1 статті 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положеннями КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.

Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження №51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв (повідомлень), в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Аналізуючи зміст заяви ОСОБА_3 від 15.02.2024 про вчинення злочинів встановлено, що вказана заява не містить достатніх відомостей та інформації про вчинене кримінальне правопорушення. Натомість, за своєю суттю ця заява містить припущення про ймовірне вчинення правопорушень певного кола осіб, яке ґрунтується лише на суб`єктивному сприйнятті обставин, викладених у вказаній заяві.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність його ознак. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 від 15.02.2024 не вбачається конкретних фактів щодо наявності в діях судових експертів ХОБСМЕ ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 384, ч. 1 ст. 396 КК України.

Такий зміст заяви не містить конкретних відомостей, які б однозначно свідчили про вчинення кримінально-караного діяння і не є в розумінні вимог статті 214 КПК України повідомленням про вчинення злочину.

Фактично скаржник ОСОБА_3 висловлює незгоду з висновками комісійної судово-медичної експертизи ХОБСМЕ № 08-337/19 (розпочата 30.12.2019, закінчена 13.06.2020), яка була проведена судовими експертами ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , однак така незгода сама по собі не є підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 384, ч. 1 ст. 396 КК України.

З урахуванням викладеного, доводи скарги ОСОБА_3 є необґрунтованими та безпідставними, у зв`язку з чим на підставі п. 4 ч. 2 ст. 307 КПК України слідчим суддею приймається рішення про відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 214, 303-307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 про оскарження бездіяльності прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 15.02.2024 про вчинення злочинів відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 28 лютого 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1