Справа № 761/7933/24
Провадження № 1-кс/761/5663/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представників власника майна - адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши клопотання останньої, подане в інтересах ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001415 від 18.10.2022,

У С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 , подане в інтересах ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23 лютого 2023 року в рамках кримінального провадження №0001415 від 18.10.2022, а саме на грошові кошти, що містяться на банківському рахунку ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» (), відкритому в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), № НОМЕР_1 , зокрема в частині скасування заборони на проведення операцій з конвертації валюти та здійснення відповідних видаткових операцій.

Відповідно до змісту клопотання, заявник зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, при цьому стороною обвинувачення не доведено, що таке майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, у зв`язку із невідповідністю такого майна ознакам, передбаченим ст. 98 КПК України, при цьому застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження ускладнює провадження господарської діяльності ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат».

В судовому засіданні представники власника майна - адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 клопотання підтримали.

Прокурор в судовому засіданні заперечував з приводу задоволення даного клопотання.

Детектив БЕБ України в судове засідання не прибув, однак звернувся із письмовими запереченнями з приводу задоволення даного клопотання.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слід дійти такого висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, Бюро економічної безпеки України, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000002 (яке виділено з кримінального провадження №0001415 від 18.10.2022) за підозрою ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (службових осіб ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат») у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України.

Далі, як встановлено в судовому засіданні, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23 лютого 2023 року в рамках кримінального провадження №0001415 від 18.10.2022 накладено арешт в межах суми завданих матеріальних збитків на грошові кошти в розмірі 2 158 236 197, 17 грн, що перебувають та будуть надходити у подальшому на банківський рахунок № НОМЕР_1 , що відкритий ПРАТ «ПОЛТАВСЬКИЙ ГЗК» () в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528) із встановленням заборони розпорядження такими грошовими коштами в межах суми завданих матеріальних збитків шляхом зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, за виключенням здійснення обов`язкових платежів до бюджету, а також виплат заробітної плати і відповідних нарахувань на заробітну плату працівникам ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» (), в тому числі розрахунків при звільненні, відпускних, аліментів, лікарняних, відпустки у зв`язку з вагітністю та пологами, матеріальної допомоги сім`ям загиблих працівників згідно з Колективним договором, пільгових пенсій, включаючи на здійснення виплат з вказаною метою на транзитні рахунки в інші банківські установи.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з вимогами ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що однією із загальних засад кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Як встановлено в судовому засіданні, арешт на майно, яке є предметом клопотання, було накладено з метою забезпечення речових доказів, а з урахуванням особливостей кримінального провадження, зокрема обставин, які досліджуються в ході досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що такий арешт цілком прийнятним та необхідним, в тому числі і на поточний момент.

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що матеріали клопотання не містять належного документального підтвердження, що арешт накладено необґрунтовано або відпала потреба в арешті майна, про що в першу чергу має свідчити істотне зменшення або повна відсутність ризиків, передбачених ст. 170 КПК України, а відтак, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_5 , подане в інтересах ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , поданого в інтересах ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001415 від 18.10.2022 (в подальшому матеріали виділено у кримінальне провадження №0000002), накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23 лютого 2023 року, а саме на грошові кошти, що містяться на банківському рахунку ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» (), відкритому в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), № НОМЕР_1 , зокрема в частині скасування заборони на проведення операцій з конвертації валюти та здійснення відповідних видаткових операцій.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_8