Справа № 953/5843/23
Провадження № 1-кп/761/2214/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2024 року Шевченківський районний суду м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю: секретаря судових засідань: ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві, кримінальне провадження №0000257, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.04.2022 по обвинуваченню:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Дніпропетровськ, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 407, ч. 4 ст. 402 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Шевченківського районного суду міста Київ перебувають матеріали кримінального провадження №0000257, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.04.2022 по обвинуваченню ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 407, ч. 4 ст. 402 КК України.

У судовому засіданні, в межах вказаного кримінального провадження, обвинувачений ОСОБА_7 подав письмове клопотання про зміну застосованого відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на будь-який інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Своє клопотання обвинувачений мотивує тим, що з 11.09.2022 року останній перебуває під вартою. Окрім того, з червня 2023 року триває судовий розгляд кримінального провадження та наразі перебуває на стадії дослідження матеріалів кримінального провадження, а саме п`ятого з тринадцяти томів. Разом з тим, ОСОБА_7 зазначає, що досудове розслідування здійснювалось Державний бюро розслідування, що є порушенням підслідності провадження. З огляду на вищевказане, докази зібрані органом досудового розслідування, який здіснював таке досудове розслідування з порушенням підслідності є недопустимими, що у свою чергу зумовлює відсутність доказів вини обвинуваченого. Вказана обставина, на думку обвинуваченого являється підставою здля зміни запобіжного заходу. Враховуючи вищевикладене обвинувачений ОСОБА_7 просив змінити відносно нього запобіжний захід з тримання під вартою на інший, не пов`язаний з триманням під вартою.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу підтримав та просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні проти клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу заперечував. Між тим, вказав, що фальсифікація і недопустимість доказів є лише думкою обвинуваченого, яка не містить належного обґрунтування та зазначив, що підстав для зміни запобіжного заходу нема.

Суд, вислухавши клопотання та думки учасників судового засідання, вивчивши матеріали кримінального провадження, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі: вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також те, що відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При цьому, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості обвинуваченого (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Так, суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторно вчинення злочинів, а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, 14 лютого 2024 року відносно обвинуваченого ОСОБА_7 судом було продовжено строк запобіжного західу у вигляді тримання під вартою з урахуванням наявності ризиків передбачених у п.п. 1, 5 ч. 3 ст. 177 КПК України.

Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 05.03.2024 року, вищезгадане судове рішення про продовження строку дії тримання під вартою - залишено без змін.

На момент вирішення клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обставини, які враховувалися судом раніше, не змінилися, ризики не зменшились та продовжують існувати.

Окрім того, зважаючи на стадію кримінального провадження колегія суддів позбавлена можливості дати оцінку доводам обвинуваченого в частині доведеності або недоведеності винуватості обвинуваченого у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень; наявності або відсутності в діях ОСОБА_7 того чи іншого складу кримінального правопорушення, у вчиненні яких він обвинувачується; правильності кваліфікації його дій, належності, допустимості та достатності доказів, тощо. Вказана оцінка як доказам, так і обставин інкримінованих кримінальних правопорушень, кваліфікації дій обвинуваченого може бути надана в нарадчій кімнаті під час прийняття рішення за наслідками розгляду кримінального провадження по суті, а тому доводи обвинуваченого в цій частині є непереконливими.

В той же час, розглядаючи дане клопотання про зміну запобіжного заходу, суд роз`яснює, що сутність існування положень про можливість звернення сторони захисту із клопотанням про зміну запобіжного заходу до суду стосується неможливості переоцінки вже досліджених судом підстав для застосування чи продовження вже раніше обраного запобіжного заходу, а свідчить про врахування законодавцем такої очевидної властивості об`єктивної реальності як змінність.

Так, ухвала про застосування чи продовження раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може мати строк дії до двох місяців. Водночас за цей час обставини можуть змінитись настільки істотно, що це стане підставою для переоцінки доцільності продовження раніше застосованого запобіжного заходу до спливу строку дії вказаної ухвали. З метою усунення процесуальних перешкод для звернення до суду із клопотанням про переоцінку такої доцільності, у разі, коли обставини, які стали підставою для застосування чи продовження вже застосованого запобіжного заходу істотно змінились, водночас строк дії ухвали ще не закінчився, кримінальний процесуальний закон передбачив право звернення до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, сама по собі незгода обвинуваченого із рішенням суду від 14.02.2024 Шевченківського районного суду м. Києва, яке було оскаржено до апеляційної інстанції та набрало законної сили не є підставою для надання повторної оцінки раніше вже дослідженим обставинам.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що обвинуваченим не наведено виключних та переконливих обставин, які б свідчили про наявність підстав для зміни йому запобіжного заходу, а відтак суд не знаходить підстав для задоволення клопотання ОСОБА_7 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 201, 206, 331, 376 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_7 , про зміну йому запобіжного з тримання під вартою на менш суворий запобіжний захід - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

_____________ _____________ _____________

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3