Справа 688/3721/23
№ 1-кс/688/2728/23
Ухвала

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

29 листопада 2023 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань м. Шепетівка клопотання, подане в рамках кримінального провадження №0001690 від 02 вересня 2023 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Киселиці Путильського району Чернівецької області, українця, громадянина України, з базовою загальною середньою освітою, непрацюючого, без місця реєстрації, проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

встановив:

23 листопада 2023 року до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області надійшло клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_6 , 02 вересня 2023 року, близько 12:00 години, будучи військовослужбовцем ЗСУ, згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 №41 від 19 лютого 2023 року зарахований до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 та призначений на посаду старшого стрільця номера обслуги відділення морської піхоти взводу морської піхоти роти морської піхоти батальйону морської піхоти військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «матроса», під час дії воєнного стану, керуючись корисливим мотивом, переконавшись, що за ним ніхто не спостерігає, без дозволу власника зайшов на огороджену територію домоволодіння АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_7 , 1958 року народження, шляхом пошкодження металопластикового вікна, проник в житловий будинок, звідки умисно, повторно, таємно викрав грошові кошти в сумі 1500 гривень та мобільний телефон марки «Samsung», моделі «SGH-E250і», сірого кольору, що належать останній, чим спричинив майнову шкоду на загальну суму 1950 гривень.

Своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднаному з проникненням у житло, вчиненому в умовах воєнного стану, ОСОБА_6 вчинив злочин, передбачений ч.4 ст.185 КК України.

31 жовтня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, виникла об`єктивна необхідність у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримали, просили його задовольнити, посилаючись на мотиви такого.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_5 просили застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю.

Заслухавши учасників провадження та дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

02 вересня 2023 року розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001690 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

31 жовтня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

23 листопада 2023 року старший слідчий відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 звернувся до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області одночасно з клопотанням про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_6 з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 23 листопада 2023 року клопотання слідчого про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_6 з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу задоволено.

28 листопада 2023 року на підставі ухвали суду від 23 листопада 2023 року ОСОБА_6 затримано та вручено протокол про затримання.

Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, що підтверджується наступними доказами: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 від 02 вересня 2023 року; висновком судово-дактилоскопічної експертизи №СЕ-19/123-23/9571-Д від 13 вересня 2023 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 02 вересня 2023 року; протоколом огляду та добровільної видачі від 02 вересня 2023 року, згідно якого ОСОБА_6 добровільно видав викрадений мобільний телефон та частину грошових коштів; протоколом огляду та добровільної видачі від 02 вересня 2023 року, згідно якого ОСОБА_6 добровільно видав належний мобільний телефон для огляду; довідкою від 17 жовтня 2023 року про вартість викраденого мобільного телефону та повідомленням про підозру від 31 жовтня 2023 року.

Суд вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, оскільки застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою забезпечить ефективне розслідування кримінального правопорушення.

Слідчий суддя також вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування на даний час ризиків, передбачених п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування або суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

За змістом п. п. "b" та "c" ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, особу може бути позбавлено свободи для забезпечення виконання нею будь-якого обов`язку, встановленого законом, а також з метою її допровадження до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5&1(с), поліція не зобов`язала мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» №35615/06 від 13 листопада 2007 року).

Ризиком у контексті кримінального провадження є наявність відомостей, які свідчать про можливість виникнення у майбутньому проявів протиправної поведінки підозрюваного, певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Всі інші питання, фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості чи не винуватості в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування до ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, зокрема, враховано те, що останній немає міцних соціальних зв`язків, будучи неодноразово засудженим за вчинення злочинів, більшість з яких тяжкі злочини проти власності, востаннє вироком Білоцерківським міськрайонним судом Київської області від 13 січня 2022 року за ч.3 ст.185 КК України до 5 років 4 місяців позбавлення волі, звільнений з місць позбавлення волі 19 грудня 2022 року на підставі ухвали Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з заміною невідбутої частини покарання більш м`яким покаранням у вигляді 240 годин громадських робіт, маючи не зняту та непогашену судимість, на шлях виправлення не став, за короткий проміжок часу, повторно вчинив новий злочин проти власності.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_6 переховувався від органів досудового розслідування та суду, що підтверджується його перебуванням у розшуку.

Зокрема, судом встановлено, що підозрюваний фактично проживає по АДРЕСА_1 , однак, суду не надано доказів, кому належить доволодіння за вищевказаною адресою, а також не надано згоду власника домоволодіння на перебування підозрюваного за адресою проживання під час домашнього арешту.

З врахуванням, інкримінованого органом досудового слідства ОСОБА_6 злочину, існування ризиків, оцінюючи сукупність таких обставин, як вагомість наявних доказів на підтвердження причетності останнього до інкримінованого злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у вчиненні злочину, який йому інкримінується, слідчий суддя приходить до висновку про недостатність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах даного кримінального провадження, оскільки вказаний запобіжний захід не дозволить забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто, із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст. 183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я чи з інших підстав слідчому судді не надано.

Відповідно до ст.183 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити розмір застави та зазначити обов`язки, які будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 (шістдесят) днів.

Строк дії ухвали рахувати до 26 січня 2024 року включно.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про взяття під варту ОСОБА_6 родичів останнього.

Визначити ОСОБА_6 заставу розміром двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

При внесенні зазначеної суми застави ОСОБА_6 звільнити з-під варти.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки:

а) прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора та суду;

б) не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

в) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання чи роботи.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали негайно після її проголошення вручити підозрюваному та направити для виконання в Шепетівський РУП ГУНП в Хмельницькій області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення таможе бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 30 листопада 2023 року.

Слідчий суддя