Провадження № 1-кп/303/812/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2023 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області в складі судді ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури,про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Доробратово, Іршавського району, Закарпатської області, українця, громадянина України, освіта вища, не одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, працює адвокатом, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 209, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_4 , який обвинувачується у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених 4 ст. 190, ч. 1 ст. 209, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.

Під час підготовчого судового засідання прокурором було заявлено клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого, а також було подано в письмовому вигляді та долучено до матеріалів справи.

В клопотанні прокурор зазначив, що на даний час ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які існували на час застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не зменшились та не перестали існувати. Останній може переховуватися від суду, оскільки усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення тяжкого та особливо тяжкого злочинів, має реальні можливості покинути територію України з цією метою, а також переховуватися на території України. Крім того, може незаконно впливати на потерпілу, свідків, експерта у цьому кримінальному провадженні з метою зміни їх показів, в тому числі із застосуванням психологічного та фізичного насильства, або шляхом підкупу, з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань, що утруднить встановлення дійсних обставин по справі. Так, під час досудового розслідування до свідка ОСОБА_6 були застосовані заходи безпеки у зв`язку із його побоюванням про наявність загрози заподіяння шкоди з боку ОСОБА_4 його здоров`ю, здоров`ю членів його сім`ї у вигляді залякування, умовляння та побиття, а також вчинення протиправного тиску і на батька свідка ОСОБА_6 ОСОБА_7 , який звертався з відповідною заявою до правоохоронних органів.

Крім того, як зазначив прокурор, існують ризики знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, запобігання спробам перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки обвинувачений ОСОБА_4 є адвокатом і має тісні зв`язки з органами державної влади, місцевого самоврядування, правоохоронними та іншими органами, через керівників яких може вчиняти тиск на потерпілу, експертів, спеціалістів, свідків чи членів їх родин.

Також, перебуваючи на волі, ОСОБА_4 матиме можливість вчиняти корисливі правопорушення, може вдатися до вчинення аналогічних кримінальних правопорушень, враховуючи, що на даний час судами області розглядається обвинувальний акт за обвинуваченням групи осіб, у тому числі ОСОБА_4 у вчинення ним аналогічних кримінальних правопорушень.

Крім цього, вважає за необхідне визначити ОСОБА_4 як альтернативу розмір застави у межах, визначених ст. 182 КПК України, а саме 1780 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 4 777 520 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі зможе гарантувати виконання обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування щодо нього більш м`яких запобіжних заходів не в змозі запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений ОСОБА_4 , його захисник ОСОБА_5 заперечили щодо продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заявили клопотання про зміну запобіжного заходу на більш м`який у виді цілодобового домашнього арешту.

Суд, заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, його захисника, вважає, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що хвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.08.2023 року ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 29.09.2023 року з можливістю внесення застави в розмірі 2500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 6710000 (шість мільйонів сімсот десять тисяч) грн. 00 коп.

Відповідно до ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.09.2023 року обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено строк тримання під вартою до 24.11.2023 року з можливістю внесення застави в такому ж розмірі.

Згідно з вимогами ч. 1, 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

За змістом ст. 199 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Підставою для обрання запобіжного заходу та продовження строку тримання під вартою стали достатні підстави вважати, що обвинувачений може ухилятися від суду, продовжувати займатися злочинною діяльністю, вчиняти інші кримінальні правопорушення та незаконно впливати на потерпілу, свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні з метою зміни показань.

З моменту взяття обвинуваченого ОСОБА_4 під варту та до моменту вирішення вказаного клопотання не змінилися обставини, які стали підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого може забезпечити і більш м`який запобіжний захід.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків для застосування обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Таким чином, наведені прокурором у судовому засіданні підстави для продовження строку тримання під вартою є належним чином обґрунтовані та мотивовані, ризики, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу, на даний час не змінилися.

При вирішенні питання про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме: запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на учасників кримінального провадження у цьому ж кримінальному провадженні, вчиняти інші кримінальні правопорушення. Суд також враховує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні, в тому числі, тяжких та особливо тяжких злочинів.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відтак саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить виконання обвинуваченим ОСОБА_4 процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, виходячи з положень КПК України та враховуючи матеріали справи, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, суд доходить висновку, що обвинуваченому ОСОБА_4 необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім цього, ч. 3 ст. 183 КПК України визначено, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених Кодексом.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Частиною 5 статті 182 КПК України визначено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Названою нормою також передбачено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя з урахуванням положень ст.ст. 177, 178 КПК України, повинен раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю злочину у вчиненні якого він підозрюється. При цьому, необхідно мати на увазі, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб у особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, тяжкість правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_4 , особу останнього, суд вважає за необхідне зменшити заставу в розмірі до 1780 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що 4 777 520 грн, яка буде достатньою для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Застосовуючи до обвинуваченого поряд із запобіжним заходом у виді тримання під вартою альтернативний запобіжний захід у виді застави, суд вважає за необхідне покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Згідно зі ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Розглядаючи клопотання обвинуваченого та його захисника про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, суд вважає, що останніми не доведено наявності достатніх підстав для зміни запобіжного заходу, не зазначено жодних нових обставин, які не були б враховані під час продовження запобіжного заходу, а також не доведено, що в подальшому застосуванні саме такого запобіжного заходу як тримання під вартою відпала потреба. Хвороба рідних обвинуваченого не являється достатнім аргументом для зміни запобіжного заходу, а тому клопотання не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 314-316, 331, 392, 395 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 строком на 60 днів, тобто до 11 січня 2024 року, зменшивши раніше визначений розмір застави, визначений ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.09.2023 року, а саме - 1780 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 4 777 520 ( чотири мільйона сімсот сімдесят сім тисяч п`ятсот двадцять) грн. 00 коп, задовольнивши клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1