ЛЕТИЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний номер судової справи №678/1778/23
Номер провадження №1-кс-678-8/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2024 року смт Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Летичів, у відсутність осіб, які беруть участь у судовому провадженні, без фіксування судового розгляду за допомогою технічних засобів, клопотання ОСОБА_3 , яке подане її представником - адвокатом ОСОБА_4 , про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

І. СУТЬ ПИТАННЯ, ЩО ВИРІШУЄТЬСЯ СУДОМ

1. 29 грудня 2023 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_3 , яке подане її представником - адвокатом ОСОБА_4 , про скасування арешту майна.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 15 березня 20218 року ухвалою Деражнянського районного суду Хмельницької області в рамках кримінального провадження №0000011 від 02 березня 2018 року, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України, накладено арешт на чотири земельні ділянки, кожна площею 2 га, із забороною відчужувати їх, без позбавлення права користування та розпорядженням ними, власником яких є ОСОБА_3 , які розташовані за межами населених пунктів Волоськівської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області, з кадастровими номерами: :03:051:0427, :03:051:0429, :03:051:0435, :03:051:0438.

Вказане кримінальне провадження закрито, однак арешт на земельні ділянки не скасовано, тому заявник і її представник просять суд арешт скасувати.

ІІ. ПОЗИЦІЯ ОСІБ, ЯКІ БЕРУТЬ УЧАСТЬ У КРИМІНАЛЬНОМУ ПРОВАДЖЕННІ

2. 03 січня 2024 року до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про розгляд справи у їх відсутність.

3. 05 січня 2024 року до суду надійшов лист Летичівської окружної прокуратури згідно якого клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Летичівського районного суду Хмельницької області та підлягає поверненню особі, яка його подала для звернення до належного суду, яким є Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області, оскільки 12 липня 2019 року територіальна підслідність кримінального провадження №0000011 від 02 березня 2018 року визначено за Хмельницьким відділом поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

4. 15 березня 2018 року слідчим суддею Деражнянського районного суду Хмельницької області за результатами розгляду клопотання старшого слідчого відділення Деражнянського ВП Летичівського ВП ГУНП в Хмельницькій області по кримінальному провадженню №0000011, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 березня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України, про арешт майна постановлено ухвалу (справа №673/360/18, провадження №1-кс/673/24/18) і клопотання задоволено та накладено арешт на ряд земельних ділянок, в тому числі, на належні ОСОБА_3 три земельні ділянки, площею кожна 2 га, які розташовані за межами населених пунктів Волоськівської сільської ради Деражнянського району Хмельницької області, з кадастровими номерами: :03:051:0429, :03:051:0435, :03:051:0438, із забороною відчужувати їх, без позбавлення права користування та розпорядженням ними.

При цьому, згідно ухвали суду земельна ділянка з кадастровим номером :03:051:0427 належить ОСОБА_5 , а не ОСОБА_3 (копія ухвали суду представником заявника долучена до клопотання про скасування арешту майна).

5. 12 липня 2019 року прокурором Деражнянського відділу Хмельницької місцевої прокуратури винесена постанова про визначення територіальної підслідності згідно якої визначено підслідність кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0000011 від 02 березня 2018 року за ч. 1 ст. 367 КК України за Хмельницьким відділом поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області куди й спрямовано матеріали вказаного досудового розслідування.

6. 25 грудня 2023 року слідчим суддею Деражнянського районного суду Хмельницької області клопотання представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000011 від 02 березня 2018 року повернуто як таке, що не підлягає розгляду слідчим суддею Деражнянського районного суду Хмельницької області та вказано, що належим судом для розгляду клопотання є Летичівський районний суд Хмельницької області (копія ухвали суду представником заявника долучена до клопотання про скасування арешту майна).

ІV. ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

7. Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення.

Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

За змістом п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України).

Будучи одним з проявів цієї конституційної засади чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

8. Згідно ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України (ч. 1). Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 2).

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Як зазначено у ч. 1 ст. 3 КПК України: досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження (п. 5); кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (п. 10); слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18).

В силу ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно ч. 2 ст. 38 КПК України досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України; 3) підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1). Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (п. 7 ч. 2).

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

9. Із аналізу наведених процесуальних норм випливає, що чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Слідчий суддя має керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

За вказаних обставин територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

V. МОТИВИ, З ЯКИХ ВИХОДИТЬ СУД

10. Із постанови прокурора від 12 липня 2019 року вбачається, що місцем вчинення кримінального правопорушення є м. Хмельницький, територія вчиненого кримінального правопорушення перебуває під юрисдикцією Хмельницького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, тому саме вказаному органу й визначено підслідність кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0000011 від 02 березня 2018 року за ч. 1 ст. 367 КК України.

11. Отже, подане представником ОСОБА_3 - адвокатом ОСОБА_4 клопотання про скасування арешту майна не може бути розглянуте слідчим суддею Летичівського районного суду Хмельницької області, незважаючи на те, що саме про цей суд, як належний для розгляду клопотання, вказано в ухвалі від 25 грудня 2023 року слідчим суддею Деражнянського районного суду Хмельницької області, адже орган досудового розслідування знаходиться у м. Хмельницькому, а не у смт Летичів Хмельницького району Хмельницької області.

Тобто, розгляд вказаного клопотання має здійснюватись слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

12. Представник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 у клопотанні зазначила, що вказане кримінальне провадження є закритим, однак будь-яких письмових відомостей про це подане клопотання не містить, докази про це не надані (копія постанови слідчого / прокурора не долучена), як не надані докази того, що ОСОБА_3 дійсно є власником земельних ділянок.

VІ. ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ

13. Із аналізу ст. 174 КПК України випливає, що законодавець надає слідчому судді право скасувати арешт майна повністю чи частково, відмовити в задоволенні клопотання.

Разом з тим, при розгляді даного клопотання неможливо прийняти будь-яке із вказаних рішень, адже слідчий суддя Летичівського районного суду Хмельницької області немає компетенції на його розгляд по суті і прийняття остаточного рішення.

14. Законодавець у ч. 6 ст. 9 КПК України передбачив, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Законодавець у іншій нормі права, зокрема, у п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, визначає, що скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

15. За цих обставин, зважаючи на положення ч. 6 ст. 9, п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, наявні підстави для повернення клопотання про скасування арешту майна особі, яка її подала, оскільки таке клопотання не підлягає розгляду в цьому суді.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 3, 7, 26, 38, 107, 110, 131-132, 174, 309-310, 369-372, 392-395, 532 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про скасування арешту майна - повернути ОСОБА_3 , представником якої є адвокат ОСОБА_4 .

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала клопотання, разом із клопотанням та усіма доданими до неї матеріалами.

Копію клопотання залишити у суді.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1

Слідчий суддя ОСОБА_1