Провадження №: 1-кс/755/3913/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" грудня 2023 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

власника майна ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001862 від 08.12.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в ил а:

прокурор Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 звернувся до слідчої судді з клопотанням про арешт майна, яке вилучено 07.12.2023 під час огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Павла Усенка, 8.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 у судовому засіданні просив не накладати арешт, оскільки, коли він купував автомобіль попередній власник сказав, що все добре, проте під час постановки автомобіля на облік експертом виявлено факт перебивання номеру двигуна автомобіля марки «BMW».

Слідча суддя, вислухавши учасників процесу, дослідивши клопотання та матеріали, якими обґрунтовується клопотання, приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як вбачається з положень ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, як вбачається з тексту клопотання, до Дніпровського УП ГУНП у м. Києві надійшло повідомлення від експерта Київського НДЕКЦ МВС України про те, що під час перевірки транспортного засобу марки «BMW 525» д.н.з. НОМЕР_1 , згідно з висновком експертного дослідження встановлено, що номер двигуна вказаного вище автомобіля, який належить ОСОБА_4 , змінений шляхом перебивання (знищення) первинного номера двигуна та подальшим нанесенням номера « НОМЕР_2 » кустарним способом. Накладення арешту на вилучене майно, а саме автомобіль марки «BMW 525» д.н.з. НОМЕР_1 , потрібне з метою збереження речових доказів та подальшого проведення експертного дослідження проведення відповідних судових експертиз з метою формування подальшої доказової бази для доведення вини особи та подальшого притягнення до кримінальної відповідальності.

В той час, як в прохальній частині долученої постанови старшого дізнавача ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 від 08.12.2023, дізнавач доручає проведення транспортно-трасологічної експертизи та на вирішення експерта ставить питання, пов`язані з перебивання (зміною) номеру кузова, а не номера двигуна автомобіля марки «BMW 525» д.н.з. НОМЕР_1 .

Положеннями ч. 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

За таких обставин, оскільки клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, слідча суддя вважає за необхідне повернути його прокурору на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 131-132, 170-173, 309, 372-376 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а:

клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001862 від 08.12.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, про арешт майна повернути прокурору Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 для усунення недоліків та встановити строк у сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17 год 45 хв 14 грудня 2023 року.

Слідча суддя: ОСОБА_1