КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№3-зв/824/21/2023
П О С Т А Н О В А

12 жовтня 2023 року місто Київ

справа № 754/6953/23

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ ОСОБА_1 , розглянувши клопотання захисника-адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В:

Постановою судді Деснянського районного суду міста Києва від 21 липня 2023 року ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 грн. з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.

Стягнуто з ОСОБА_3 судовий збір на користь держави у розмірі 536,80 грн.

Не погоджуючись з вказаною постановою суду першої інстанції, захисник-адвокат ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 серпня 2023 року визначено суддю-доповідача ОСОБА_4 для розгляду вказаної справи.

10 жовтня 2023 року до Київського апеляційного суду надійшло клопотання від захисника-адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду вказаної справи.

Клопотання обґрунтовував тим, що в судовому засіданні, яке відбувалося 25 вересня 2023 року об 11:00 год. за відсутності ОСОБА_3 , ним як адвокатом особи, яка притягується до адміністративної відповідальності було подано на розгляду суду заяву про зупинення провадження у справі.

Вказував, що так як, КУпАП не містить норм про зупинення провадження в справах про адміністративні правопорушення, він просив, із застосуванням аналогії закону, розглянути дану заяву в порядку, визначеному КПК України.

Зазначав, що незважаючи на обґрунтування в заяві адвоката ОСОБА_2 про застосування аналогії законупри розгляді даної заяви та встановленої практики ЄСПЛ про віднесення справ про адміністративні правопорушення до кримінального провадження - в її задоволенні було відмовлено, всупереч обов`язку суддів забезпечувати верховенство права, головуючий суддя ОСОБА_4 зіслалась на відсутність в КУпАП процесуальних норм про порядок зупинення провадження у справах.

Посилався на те, що 09 жовтня 2023 року, в судовому засіданні ним було повторно заявлено заяву про зупинення провадження у справі з підстав перебування ОСОБА_3 на військовій службі в наслідок його мобілізації з причин воєнного стану в Україні.

Вказував, що незважаючи на додатково подані обґрунтування, в задоволенні повторно поданої заяви про зупинення провадження у справі було відмовлено вдруге.

Вважає відмову головуючої судді ОСОБА_4 в задоволені заяв про зупинення провадження у справі в порядку ст.355 КПК України необгрунтованою, протиправною та такою, що містить упереджене ставлення судді до розгляду даної справи, а тому такі дії головуючої судді ОСОБА_4 суперечать сформованій в Україні практиці.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 жовтня 2023 року питання про відвід судді ОСОБА_4 призначено судді-доповідачу ОСОБА_1 .

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи, викладені в клопотанні про відвід, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відвід, виходячи з наступного.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачають порядку розгляду такої заяви про відвід, а тому слід застосовувати аналогію з КПК України.

Разом з тим, згідно положень ст.2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією України і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності (п.53 рішення від 06 листопада 2008 року у справі «Єлоєв проти України» (Yeloyev v. Ukraine), заява №17283/02); п.19 рішення від 18 грудня 2008 року у справі «Новік проти України» (Novik v. Ukraine), заява №48068/06), а Конституційний суд України у п.3.4 і 3.6 свого рішення від 11 жовтня 2011 року (справа № 10-рп/2011), та аналізуючи положення міжнародних актів, наголосив, що не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям «правопорушення», а відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним».

Рада суддів України у пункті 4 рішення від 08 червня 2017 року №34 роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства можливе застосування чинних процесуальних норм за аналогією.

Відповідно до ч.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04 листопада 1950 року кожна людина має право при визначенні її громадських прав та обов`язків або будь-якого обвинувачення проти неї на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного терміну незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону. Таким чином кожній людині гарантується справедливий розгляд її справи незалежним і безстороннім судом.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конституції України повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. За об`єктивним критерієм визначається, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім.

Статтею 8 Конституції України визначено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною 3 статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду. Усі інші відводи під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя, а під час судового провадження - суд, який його здійснює.

Згідно з ч.5 ст.80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Підставою, яка викликає сумнів в неупередженості судді ОСОБА_4 , на думку захисника-адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , є відмова головуючого судді ОСОБА_4 в задоволені заяв про зупинення провадження у справі в порядку ст.355 КПК України.

Отже в даному випадку має місце незгода захисника-адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 з процесуальним рішенням суду щодо відмови у задоволенні заяв захисника-адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про зупинення провадження у справі в порядку ст.355 КПК України, що не може бути підставою для відводу.

Обставини, покладені в основу клопотання захисника-адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 , не свідчать про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді.

Таким чином у задоволенні клопотання про відвід судді ОСОБА_4 слід відмовити.

Керуючись ст.294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання захисника-адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_4 відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1