Справа № 713/3627/23
Провадження №1-кс/713/514/23
УХВАЛА

іменем України

28.11.2023 м. Вижниця

Слідчий суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , перевіривши клопотання ОСОБА_2 про відвід дізнавача СД Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, -

ВСТАНОВИВ:

28.11.2023 через канцелярію суду надійшла заява (клопотання), складена від імені ОСОБА_2 про відвід дізнавача СД Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області.

Ознайомившись з поданим клопотанням, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

За загальним правилом клопотання складається в письмовій формі. Будь-яких спеціальних вимог до її форми та змісту не передбачено законом. Проте, клопотання повинно містити назву судового органу, до якого воно адресоване, та бути підписана заявником.

Реалізуючи гарантії щодо свободи у використані своїх прав у межах та у спосіб встановлений КПК України, заявник зобов`язаний підтвердити своє виявлення, зокрема проставити підпис під обставинами та вимогами зазначеними у клопотанні, що є загальновизнаним атрибутом, який встановлює певний взаємозв`язок та стверджує наміри зазначені у поданому документі.

Чинним КПК України не передбачено вимог до змісту заяви, окрім того, що відвід має бути мотивованим. Однак, з огляду на положення ст. 35 КПК України слідує, що заява може бути подана або в паперовому вигляді, відповідно має бути скріплена особистим підписом особи, яка її подає, або в електронному вигляді через «Електронний суд».

Суд перед призначенням заяви до розгляду повинен переконатися, що заява подана саме особою, яка має таке право.

Між тим, вбачається, що встановити особу, яка подала заяву, неможливо, оскільки до суду (через канцелярію суду) подано клопотання (заява) про відвід дізнавача, що унеможливлює ідентифікацію особи, оскільки заяву не підписано взагалі, дату складання не зазначено.

Частиною 4 статті 81 КПК України передбачено право залишити заяву про відвід без розгляду тільки у випадку, якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження.

Разом із тим, як вбачається зі змісту ч. 2 ст. 80 КПК України відвід заявлено може бути тільки особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Чинним КПК України не визначено порядку дій судді, який розглядає заяву про відвід, якщо така заява подана без підпису особи, що її подає, або особою, яка не має права її подавати.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу положень п. 1 ч. 2 ст. 304, п. 2 ч. 3 ст. 399, п. 2 ч. 3 ст. 429 КПК України вбачається, що відповідні скарги підлягають поверненню у випадках, коли така скарга подана особою, яка не має права її подавати.

З урахуванням викладеного, приходжу до висновку про необхідність повернення заяви про відвід дізнавача особі, яка її подала, оскільки така заява не підписана особою, яка її подала, що позбавляє суд можливості переконатися, що вона відповідає волі заявника та подана особою, яка має право її подавати.

Керуючись ст.9, ст. 304 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву (клопотання), складену від імені ОСОБА_2 про відвід дізнавача СД Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_3