Справа № 953/8696/23
Провадження № 1-кс/953/1205/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000108 від 26 січня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000108 від 26 січня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, про арешт майна, в якому просить накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та/або користування на належне ОСОБА_5 майно, а саме на:

- мобільний телефон торгівельної марки «iPhone 8+», ІМЕІ № НОМЕР_1 з сім-карткою оператора мобільного зв`язку України № НОМЕР_2 ;

- системний блок з материнською платою: «LGA2011-0», відеокартою з написом: «ZOTAC», та блоком живлення «DE600V2»;

- банківські картки АТ КБ Приватбанк № НОМЕР_3 , КБ «Райфайзен банк № НОМЕР_4 .

Місцем зберігання арештованого майна прокурор просить визначити камеру схову речових доказів СУ ГУНП в Харківській області.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне.

Слідчим управлінням ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Досудовим розслідуванням встановлено, що організована група для шахрайського заволодіння грошовими коштами громадян України, діючи умисно та з корисливих мотивів, шляхом прозвону клієнтів АТ КБ ПриватБанку та інших банківських установ, представляючись службою безпеки банку, повідомляють неправдиву інформацію нібито з їх банківських карт відбувається несанкціоноване списання грошових коштів

Згідно отриманої відповіді з УПК в Харківській області ДКП НП України на доручення встановлено, що до вказаного кримінального правопорушення ймовірно причетний ОСОБА_5 , який виконує роль «холодника», а саме телефонує клієнтам АТ КБ «Приват Банку» представляючись співробітником служби безпеки банку, повідомляє неправдиву інформацію про те, що нібито з їх банківських карт відбувається несанкціоноване списання грошових коштів, та далі виманює код для переприв`язки особистого кабінету потерпілого.

07.02.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 10.01.2024 проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено зазначене в клопотанні майно, яке в подальшому було оглянуту та визнано речовими доказами.

Враховуючи те, що банківські картки, мобільні телефони, системний блок, які були вилучені 07.02.2024 під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 відповідають критеріям ч.1 ст.98 КПК України, а саме зберегли на собі його сліди, є об`єктом кримінально противоправних дій, вони можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. ОСОБА_5 , який є власником майна, у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій не заперечував проти накладення арешту на майно.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Майно, на яке прокурор просить накласти арешт, було вилучене під час проведення обшуку 07 лютого 2024 року, із вказаним клопотанням прокурор звернувся до суду 08 лютого 2024 року, тобто клопотання прокурора про арешт майна подане у строки, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, з підстав, передбачених п.1 ч. 2 ст. 170 КК України, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно має значення для забезпечення кримінального провадження, було вилучене 07 лютого 2024 року під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , про можливу причетність якого до вчинення кримінального правопорушення вбачається з ухвали слідчого судді про обшук та наданих до клопотання доказів, вилучене майно має значення для забезпечення кримінального провадження, враховуючи встановлені органом досудового розслідування обставини вчинення кримінальних правопорушень, існують розумні підозри вважати, що це майно є засобами вчинення кримінального правопорушення, та існує можливість його використання, як доказів у кримінальному провадженні.

Постановою старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_6 від 07 лютого 2024 року зазначені в клопотанні речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурором доведено наявність розумних підозр вважати, що вилучене під час проведення обшуку зазначене в клопотанні майно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно з ч.2 ст.168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Прокурором обґрунтовано необхідність накладення арешту на вилучені мобільний телефон та системний блок, оскільки дане майно відповідає критеріям, визначеним ст.98 КПК України, може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, наявна постанова слідчого про визнання їх речовими доказами, є необхідність у проведенні їх огляду.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно шляхом позбавлення права на розпорядження даним майном, що не буде надмірним з метою запобігання надмірного обмеження права власності.

Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя не вбачає наявності будь-яких негативних наслідків, які б переважали інтереси держави, а тому таке втручання у права та інтереси власника майна є виправданим.

Разом з цим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.

Враховуючи, що вилучені речі можуть містити відомості, які не мають значення для даного кримінального провадження, та необхідні особам для забезпечення своїх соціальних потреб, з метою запобігання надмірного обмеження права власності, слідчий суддя покладає на прокурора обов`язок після зняття за участю спеціаліста інформації з вилучених мобільного телефону та системного блоку та проведення судових експертиз зазначеного майна повернути їх власнику.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000108 від 26 січня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом встановлення заборони розпорядження на майно, яке належить ОСОБА_5 , та яке було вилучене 07 лютого 2024 року за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- мобільний телефон торгівельної марки «iPhone 8+», ІМЕІ № НОМЕР_1 з сім-карткою оператора мобільного зв`язку України № НОМЕР_2 ;

- системний блок з материнською платою: «LGA2011-0», відеокартою з написом: «ZOTAC», та блоком живлення «DE600V2»;

- банківські картки АТ КБ Приватбанк № НОМЕР_3 , КБ «Райфайзен банк № НОМЕР_4 .

Зобов`язати прокурора після зняття інформації за участю спеціаліста з мобільного телефону торгівельної марки «iPhone 8+», ІМЕІ № НОМЕР_1 з сім-карткою оператора мобільного зв`язку України № НОМЕР_2 та системного блоку з материнською платою: «LGA2011-0», відеокартою з написом: «ZOTAC», блоком живлення «DE600V2» та проведення судових експертиз зазначеного майна передати це майно на відповідальне зберігання ОСОБА_5 .

Попередити ОСОБА_5 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Місце зберігання арештованого майна визначити за органом досудового розслідування СУ ГУНП в Харківській області.

Роз`яснити прокурору його відповідальність за зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1