Єдиний унікальний номер 725/352/21
Номер провадження 1-кп/725/261/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2023 року м. Чернівці

Першотравневий районний суд м. Чернівці в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

та обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернівці кримінальне провадження внесене в ЄРДР № 0000303 від 27.03.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В ході судового розгляду вище вказаного кримінального провадження обвинуваченим ОСОБА_8 заявлене клопотання про призначення комплексної судової експертно-технічної, фоноскопічної експертизу аудіо- та відеозаписів, отриманих за результатами проведення НСРД, а також, відеозапису додатку до протоколу затримання ОСОБА_9 , носіїв інформації та технічних засобів, за допомогою яких отримано зазначену інформацію. На вирішення експертизи просив поставити питання зазначені у вказаному клопотанні, для дослідження надати аудіозаписи та відеозвукозаписи на яких зафіксовано проведення негласних слідчих (розшукових) дій, у даному кримінальному провадженні; технічні пристрої, за допомогою яких зафіксовано проведення НСРД; у якості вільних зразків його голосу надати експертам диски з аудіо та відеозаписами судових засідань, а проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

В обґрунтування вказаного клопотання посилався на те, що при відтворені в судовому засіданні вказаних відео та аудіо записів розмов не було чути чітко, тобто розмови не сприймалися органами слуху, а деякі фрагменти розмов були по рації, відображень не було видно, крім темряви, а інколи якісь тіні. Відео- та звукозаписи постійно переривалися.

Вказував на те, що обставини, зафіксовані на відео - додатку до протоколу про результати проведення НСРД спостереження за особою ( ОСОБА_9 ) від 27.08.2020 року не співпадають з обставинами, які зазначені в письмовому протоколі про результати НСРД, зокрема не зафіксовано звідки виявлено та вилучено 5000 грн., на відео переглядалася темрява, фари, тіні, таке відео містилось на двох дисках. Також, на відеозаписі - додатку до протоколу за результатами проведення НСРД аудіо-, відео контроль особи, стосовно потерпілого ОСОБА_12 від 02.10.2020 року відображено переважно темноту, чорний екран, вид авто зсередини, розмова по рації, а в кінці відео потерпілий ОСОБА_12 знімає з руки пов`язку гіпсу, при цьому активно рухає тією рукою.

Звертає увагу на те, що частина записів міститься на картках пам`яті, а інша - на DVD-R дисках, один відеозапис міститься на різних дисках, зазначені носії інформації не були належно упаковані, що не забезпечувало їх збереження та унеможливлення редагування, що на його думку свідчить про порушення вимог ст. 107 КПК України.

Наведені вище обставини в їх сукупності вважає підставами для призначення відповідної судової експертизи.

Вказане клопотання обвинувачені та їх захисники, кожен окремо, підтримали в судовому засіданні та просили задовольнити.

Прокурор заперечував проти задоволення зазначеного клопотання, вважаючи його безпідставним та необґрунтованим.

Суд, заслухавши думку присутніх в судовому засіданні учасників процесу з приводу заявленого клопотання, вважає, що останнє задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Так, статтями 242, 332 КПК України передбачено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

При цьому, виходячи з вимог ч. 2ст. 242 КПК України зазначена обвинуваченим комплексна судово-фоноскопічна експертиза не належить до обов`язкових експертних досліджень.

Відповідно до рішенням ЄСПЛ у справі "Хусейн та інші проти Азербайджану" вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи.

За наслідками вирішення заявленого клопотання судом не встановлено наявності необхідності у застосування спеціальних знань.

Оскільки питання, які обвинувачений просив постановити на вирішення експертизи в основному стосуються можливого монтажу, давності виготовлення фонограм, аудіо та відео записів, чи є вони оригіналами або копіями, слід звернути увагу на наступне.

Так, досліджені файли є електронними документами, поняття яких визначене у ч. 3 ст. 99 КПК України та характерною рисою електронного документа є відсутність жорсткої прив`язки до конкретного матеріального носія та відповідно можливість перенесення інформації з одного електронного носія на інший, що в свою чергу не може свідчити, що такі файли спотворені чи містять викривлену інформацію.

Наведене узгоджується з висновками Верховного суду у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 498/582/18 , де суд акцентував увагу на тому, що ототожнення електронного доказу як засобу доказування та матеріального носія такого документа є безпідставним, оскільки характерною рисою електронного документа є відсутність жорсткої прив`язки до конкретного матеріального носія.

Також, постановою Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 29 березня 2021 року в справі № 554/5090/16-к розтлумачено порядок оцінки електронного доказу та його допустимості. Зокрема, для виконання завдань кримінального провадження, з огляду на положення Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», допустимість електронного документа як доказу не можна заперечувати винятково на підставі того, що він має електронну форму (ч. 2 ст. 8). Відповідно до ст. 7 цього Закону у випадку його зберігання на кількох електронних носіях інформації кожний з електронних примірників вважається оригіналом електронного документа. Один і той же електронний документ може існувати на різних носіях. Усі ідентичні за своїм змістом екземпляри електронного документа можуть розглядатися як оригінали та відрізнятися один від одного тільки часом і датою створення.

Отже, факт збереження електронних доказів на різних носіях інформації, яка відповідним способом упаковані та приєднанні до матеріалів кримінального провадження, сам по собі не може свідчити про можливе здійснення технічного втручання і редагування даних, зафіксованих на зазначених носіях, а також їх монтажу.

Слід також зазначити, що при вирішенні відповідного клопотання судом не здійснюється оцінка доказів, наданих сторонами кримінального провадження, з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємозв`язку між собою, а вирішується питання наявності підстав для проведення відповідного експертного дослідження, натомість за наслідками вирішення заявленого клопотання судом не встановлено наявності переконливих аргументів на підтвердження посилань сторони захисту щодо наявності ознак змін у зазначених файлах та необхідності проведення відповідного експертного дослідження, а доводи клопотання зводяться до того, що сторона захисту ставить під сумнів надані прокурором докази. При цьому, належність та допустимість відповідних протоколів НСРД та додатків до них буде вирішено судом під час ухвалення судом остаточного рішення суду за наслідками судового розгляду, шляхом дослідження цих доказів у їх сукупності та взаємозв`язку з іншими доказами, що надані учасниками кримінального провадження.

Окрім того, обвинувачений ОСОБА_8 звернувся до суду з клопотання про повторний виклик та допит потерпілого ОСОБА_12 для з`ясування чи надавав він особисто експертам рентгеногріфію правого променево- зап`ясткового суглобу, зроблену внаслідок його побиття 25.07.2020 року та чи наявна у нього зазначена рентгенографія на даний час. Зазначав, що така необхідність зумовлена показами допитаний в судовому засіданні судових експертів ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , які були суперечливими стосовно документів на підставі яких проведені первинна та додаткова судові експертизи.

Решта учасників процесу, окрім прокурора, вказане клопотання підтримали, а прокурор заперечував проти його задоволення.

Так, з системного аналізу положень п.6 ч.1 ст.56 КПК України вбачається, що давання показань є правом потерпілого.

Відповідно до ч. 2 ст. 353 КПК України, допит потерпілого проводиться з дотриманням правил, передбачених частинами другою, третьою, п`ятою - чотирнадцятою статті 352 цього Кодексу.

Згідно ч. 14 ст. 352 КПК України повторний допит свідка передбачений тільки у випадках, якщо свідок може надати показання стосовно обставин, щодо яких він не допитувався.

Разом з тим, суд вважає, що повторний допит потерпілого з підстав вказаних у заявленому обвинуваченим ОСОБА_8 не є доцільним з огляду на положення п.6 ч.1 ст.56 КПК України, а також з урахуванням вимог ст.ст. 101, 356 КПК України щодо висновку експерта та допиту експерта в суді. При цьому, слід також зазначити, що належність, допустимість та обґрунтованість висновку судово-медичної експертизи №663 екс від 31.07.2020 року та висновку судово-медичної експертизи №1037д від 17.11.2020 року буде вирішено судом під час ухвалення остаточного рішення суду за наслідками судового розгляду, шляхом дослідження цих доказів у їх сукупності та взаємозв`язку з іншими доказами, що надані учасниками кримінального провадження.

Також, обвинувачений ОСОБА_8 звернувся до суду з клопотанням про надання йому для ознайомлення технічної фіксації судового засідання, яке відбулось 19.09.2023 року, у зв`язку з чим слід зазначити наступне.

Так, в судовому засіданні 19.09.2023 року обвинувачений ОСОБА_8 за повторне порушення порядку судового засідання був видалений з зали засідання.

На виконання вимог абз. 2 ч. 1 ст. 330 КПК України в судовому засіданні 26.09.2023 року обвинуваченому ОСОБА_8 було повідомлено про процесуальні рішення , які були ухвалені за його відсутності, при цьому будь-які додаткові докази з якими не було ознайомлено обвинуваченого ОСОБА_8 судом не досліджувалось, а тому відсутні підстави надання останньому для ознайомлення аудіо та відео записів судового засідання від 19.09.2023 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 56, 99, 101, 242, 332, 352, 353, 356, 369-372, 392 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотань обвинуваченого ОСОБА_8 про призначення комплексної судової експертно-технічної, фоноскопічної експертизу аудіо- та відеозаписів, повторний допит потерпілого ОСОБА_15 та ознайомлення із технічної фіксацією судового засідання від 19.09.2023 року - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці ОСОБА_1 .