Справа № 761/365/24
Провадження № 1-кс/761/997/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

детектива ОСОБА_4 ,

адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000029 від 11.04.2023,

установив:

08.01.2024 до Шевченківського районного суду міста Києва надійшло (вх. № 1146) клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000029 від 11.04.2023.

Обґрунтовуючи клопотання про арешт майна, прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 зазначає про таке.

Детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000029 від 11.04.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 205-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період з 01.01.2021 по 20.02.2023 службові особи ТОВ «Реал-Тренд» (код ) здійснили фінансово господарську діяльність з підприємства що мають ознаки ризикованості, а саме: ТОВ «Наш Квітень» (код ), ТОВ «Ескент» (код ), ТОВ «Полімір-трейд» (код ), ФГ «Носовський» (код ), які також пов`язані між собою ІР адресами та засновниками, штучно сформували витрати та податковий кредит з ПДВ в бухгалтерському обліку для ТОВ «Реал-Тренд», без фактично виконаних робіт/надання послуг на суму 420,5 млн грн., що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в загальній сумі 70 077 921,76 грн., чим умисно ухилилися від сплати податку на додану вартість в особливо великих розмірах, що є особливо великими розмірами та підтверджується висновками аналітичного продукту від 06.06.2023 № 9.3/3.3.3/3879-23, складеного фахівцями Департаменту аналізу інформації та управління ризиками БЕБ України та висновком Аналітичного дослідженням ДПС України від 03.03.2023 №113/99-00-08-01-04-20/40894633.

Крім того встановлено, що в злочинній схемі ухилення від сплати податків ТОВ «РЕАЛ-ТРЕНД» () задіяні підприємства, які в період з 01.01.2021 по 20.02.2023 здійснили штучне формування податкового кредиту за рахунок безтоварних операцій з ТОВ «Автопартс-ВМ» (), ТОВ «Автозеніт» () та задіяних підконтрольних фізичних осіб-підприємців, а саме: ФОП ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_4 ), ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_5 ), ОСОБА_11 (РНОКПП НОМЕР_6 ), ОСОБА_12 (РНОКПП НОМЕР_7 ), ОСОБА_13 (РНОКПП НОМЕР_8 ), ОСОБА_14 (РНОКПП НОМЕР_9 ), ОСОБА_15 (РНОКПП НОМЕР_10 ), ОСОБА_16 (РНОКПП НОМЕР_11 ), ОСОБА_17 (РНОКПП НОМЕР_12 ), ОСОБА_18 (РНОКПП НОМЕР_13 ), які також пов`язані між собою ІР адресами».

Вказані суб`єкти господарської діяльності мають спільні ознаки, а саме: подають податкову звітність переважно з однієї і тієї ж IP-адреси: НОМЕР_14 , податкова звітність у більшості випадків подається з використанням .

Разом з цим, переважна більшість суб`єктів господарської діяльності мають відкриті рахунки в АТ "ПУМБ". Про що складений протокол огляду.

Зокрема, під час досудового розслідування встановлено, що формуючі податковий кредит з ПДВ службові особи ТОВ «Реал-тренд» () у своїй податковій звітності відобразили придбання товару за рахунок підприємств з ознаками «ризикованості», а саме ТОВ «Наш Квітень» () та ТОВ «Ескент» (). В подальшому придбання товару в бік ТОВ «Наш Квітень» () та ТОВ «Ескент» () відображалось від підприємств «імпортерів» реального сектору економіки ТОВ «Автопартс-ВМ» () та ТОВ «Автозеніт» (39524321) на загальну суму 246 млн.грн. (41 млн. грн.ПДВ).

Також встановлено, що до протиправної діяльності, причетний ОСОБА_19 , який є засновником та бенефіціарним власником ТОВ «Реал-Тренд» таФГ «Носовський».

Податкова звітність ТОВ «Реал-Тренд», ТОВ «Ескент», ТОВ «Полімір-тренд», ТОВ «Наш Квітень» та ФГ «Носовський» подавалася з однієї IP адреси, що можливо свідчить про контроль підприємств однією особою ймовірно ОСОБА_19 .

Таким чином, за результатами проведеного аналізу вбачається, що ТОВ «Реал-Тренд» (), ТОВ «Наш Квітень» (), ТОВ «Ескент» (), ТОВ «Полімір-трейд» (), ФГ «Носовський» () є афілійованими до ОСОБА_19 (РНОКПП НОМЕР_15 ) та пов`язаними між собою особами, які надавали податковий кредит з боку підприємств «імпортерів» реального сектору економіки ТОВ «Автопартс-ВМ» () та ТОВ «Автозеніт» () в бік ТОВ «Наш Квітень» () та ТОВ «Ескент» () відповідно до договору поставки №ВМ-51 від 06.08.2021 року заключений між ТОВ «Автопартс-ВМ» () та ТОВ «Ескент» () та договору поставки №ВМ-48 від 19.04.2021 року.

В межах кримінального провадження № 0000029 від 11.04.2023 допитано у якості свідка гр. ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є директором, засновником ТОВ «Ескент» ().

За результатами вказаного допиту встановлено, що в 2021 році гр. ОСОБА_20 на пропозицію знайомого на ім`я ОСОБА_21 зареєстрував на своє ім`я підприємство ТОВ «Ескент» () за винагороду в розмірі 2400 грн. щомісячно. Після домовленостей гр. ОСОБА_20 разом з ОСОБА_21 поїхали до м. Харкова, де зайшли в нотаріальну контору де і підписав йому не відомі документи. В подальшому останні поїхали до банківської установи де гр. ОСОБА_20 відкрили рахунки. Після чого гр. ОСОБА_20 отримав кошти на проїзд та поїхав додому. На протязі 2-х місяців від громадянина ОСОБА_21 отримував грошові кошти в розмірі 2400 грн. в якості заробітної плати. В подальшому грошові кошти гр. ОСОБА_20 не отримував. Фактично жодних представницьких, реєстраційних чи інших функцій від імені ТОВ «Ескент» () гр. ОСОБА_20 не здійснював.

Додатково, під час допиту гр. ОСОБА_20 повідом що ніякого відношення в фактичній фінансово-господарської діяльності ТОВ «Ескент» () не має та до органів податкової служби звітності не подавав. Договорів з іншими фірмами не укладав та не підписував. Де була адреса місцезнаходження діяльності ТОВ «Ескент» () останньому не відомо. Грошові кошти в уставний капітал підприємства не вносив. Де зберігається печатка та установчі документи йому не відомо. До центу Сертифікації ключів України не звертався та ключів для подачі податкової звітності не отримував. Підприємство ТОВ «Реал Тренд» () в перший раз чує та ніяких договорів та документів не підписував, громадянку ОСОБА_22 (директор ТОВ «Реал-Тренд») та гр. ОСОБА_19 (засновник ТОВ «Реал Тренд») не знає та такі прізвище вперше раз чує.

Також, досудовим розслідуванням встановлено, що в період з 01.01.2021 по 20.02.2023 службові особи службовими особами ТОВ «Реал-Тренд» () здійснили фінансово господарської діяльності підприємством ТОВ «Ескент» () на загальну суму 123 642 853,0 грн (у т.ч. ПДВ 20 607 142,17 грн).

Крім, того в межах кримінального провадження № 0000029 від 11.04.2023 допитано у якості свідка допитано гр. ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який в період 2021-2022 роки був номінальним директором ТОВ «Наш Квітень» ().

За результатами допиту встановлено, що 2021 року ОСОБА_23 на пропозицію знайомого на ім`я ОСОБА_24 зареєстрував на своє ім`я підприємство ТОВ «Наш Квітень» () за винагороду в розмірі 2000 грн. щомісячно. Після домовленостей гр. ОСОБА_23 разом з ОСОБА_25 поїхали до м. Харкова, де зайшли в нотаріальну контору де і підписав йому не відомі документи. В подальшому останні поїхали до банківської установи де гр. ОСОБА_23 відкрили рахунки. Після чого гр. ОСОБА_23 отримав кошти на проїзд та поїхав додому. На протязі 2-х місяців від громадянина ОСОБА_25 отримував грошові кошти в розмірі 2000 грн. в якості заробітної плати.

Також встановлено, що ОСОБА_23 здійснював підписання документів, без ознайомлення із їх змістом, у нотаріуса в м. Харкові. Фактично жодних представницьких, реєстраційних чи інших функцій від імені ТОВ «Наш Квітень» () ОСОБА_23 не здійснював.

Додатково, під час допиту гр. ОСОБА_23 повідом що ніякого відношення в фактичній фінансово-господарської діяльності ТОВ «Наш Квітень» () не має та до органів податкової служби звітності не подавав. Договорів з іншими фірмами не укладав та не підписував. Де була адреса місцезнаходження діяльності ТОВ «Наш Квітень» () останньому не відомо. Грошові кошти в уставний капітал підприємства не вносив. Де зберігається печатка та установчі документи йому не відомо. До центу Сертифікації ключів України не звертався та ключів для подачі податкової звітності не отримував, найманих працівників не наймав. Підприємство ТОВ «Реал Тренд» () в перший раз чує та ніяких договорів та документів не підписував, громадянку ОСОБА_22 (директор ТОВ «Реал-Тренд») та гр. ОСОБА_19 (засновник ТОВ «Реал Тренд») не знає та такі прізвище вперше раз чує. Договорів з підприємствами ніяких не підписував.

Також, досудовим розслідуванням встановлено, що в період з 01.01.2021 по 20.02.2023 службові особи службовими особами ТОВ «Реал-Тренд» () здійснили фінансово господарської діяльності підприємством ТОВ «Наш Квітень» () на загальну суму 168 592,2 мон. грн (у т.ч. ПДВ 28 098,7 тис. грн).

Крім того, в ході виконання доручення, наданого в порядку ст. 40 КПК України, співробітниками ГУ «Д» ДЗНД СБ України встановлено, що речі і документи, а саме первинні бухгалтерські документи, комп`ютерне обладнання та інші предмети, які мають доказове значення у кримінальному провадженні, можуть зберігатися в офісному та складському приміщенні, яке фактично використовується службовими особами ТОВ «Автопартс-ВМ» () та ТОВ «Автозеніт» (), розташованого за адресою: м. Київ, вулиця Марка Вовчка, буд. 12/14.

Детективом Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України 19.12.2023, на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 06.12.2023 у справі № 761/45062/23, проведено обшук офісного та складського приміщення, що використовується службовими особами ТОВ «Автопартс-ВМ» () та ТОВ «Автозеніт» (), для здійснення протиправної діяльності направленої на ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах, а саме: місто Київ, вулиця Марка Вовчка, буд. 12/14.

У результаті проведення обшуку у вказаному приміщенні відшукано та вилучено речі, документи, а саме: печатка ТОВ «АВТОЗЕНІТ» (код ), печатка ФОП ОСОБА_26 (РНОКПП НОМЕР_16 ), печатка ФОП ОСОБА_27 (РНОКПП НОМЕР_17 ), печатка ФОП ОСОБА_16 (РНОКПП НОМЕР_11 ), печатка ФОП ОСОБА_17 (РНОКПП НОМЕР_12 ), ФОП ОСОБА_28 (РНОКПП НОМЕР_18 ), печатка ФОП ОСОБА_29 (РНОКПП НОМЕР_19 ), печатка ОСОБА_30 (РНОКПП НОМЕР_20 ), системний блок № 2UA5061B79, системний блок № 2UA3160QBF, видаткові накладні ФОП ОСОБА_17 у відповідності до Додатку до протоколу обшуку від 19.12.2023 року, видаткові накладні ФОП ОСОБА_26 у відповідності до Додатку до протоколу обшуку від 19.12.2023, видаткові накладні ФОП ОСОБА_28 у відповідності до Додатку до протоколу обшуку від 19.12.2023.

Постановою детектива від 20.12.2023 зазначене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000029 від 11.04.2023.

У зв`язку викладеним, для забезпечення збереження речових доказів виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно, що передбачено п. 1 ч. 2 ст. 170 України.

Прокурор ОСОБА_3 та детектив ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання про арешт майна підтримали та просили у повному обсязі задовольнити.

Представники власників майна адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора про арешт майна, просив відмовити у його задоволенні.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши клопотання та додані на його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Так, детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000029 від 11.04.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 205-1 КК України.

Процесуальне керівництво у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Офісу Генерального прокурора.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 06.12.2023 у справі № 761/45062/23 надано дозвіл на проведення обшуку приміщень за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належать ОСОБА_31 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_21 , Товариство з обмеженою відповідальністю «М.А.Р.Т.-8», , Товариство з обмеженою відповідальністю «ХРОМ 18», , ОСОБА_32 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_22 ., яке фактично використовує службові особами ТОВ «Автопартс-ВМ» () та ТОВ «Автозеніт» () з метою виявлення документів фінансово-господарської діяльності ТОВ «Автопартс-ВМ» () та ТОВ «Автозеніт» () по взаємовідносинам з ТОВ «Наш Квітень» () та ТОВ «Ескент» (),а також задіяних підконтрольних фізичних осіб-підприємців, а саме: ФОП ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_4 ), ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_5 ), ОСОБА_11 (РНОКПП НОМЕР_6 ), ОСОБА_12 (РНОКПП НОМЕР_7 ), ОСОБА_13 (РНОКПП НОМЕР_8 ), ОСОБА_14 (РНОКПП НОМЕР_9 ), ОСОБА_15 (РНОКПП НОМЕР_10 ), ОСОБА_16 (РНОКПП НОМЕР_11 ), ОСОБА_17 (РНОКПП НОМЕР_12 ), ОСОБА_18 (РНОКПП НОМЕР_13 ) за період з 01.01.2021 по 20.02.2023, зокрема угод, договорів та додатків до них; видаткових накладних; товаро-транспортних накладних; податкових накладних; актів приймання передачі виконаних робіт (надання послуг); актів приймання передачі ТМЦ; довіреностей; оригіналів документів, що підтверджують оплату поставленого товару чи наданих послуг (квитанцій до прибуткового касового ордеру, банківських виписок); копії наказів про призначення службових осіб на посади директора, головного бухгалтера, та їх посадових інструкцій.

При цьому слідчим суддею відмовлено в задоволенні клопотання детектива про проведення обшуку в частині вилучення, зокрема, комп`ютерної техніки (системних блоків ПК, жорстких дисків); USB-флеш накопичувачів; відео реєстратори та інші електронні пристрої призначені для створення, копіювання, зберігання інформації.

Відповідно до протоколу обшуку від 19.12.2023, на підставі ухвали слідчого Шевченківського районного суду міста Києва від 06.12.2023, виявлено та вилучено майно, яке не увійшло в перелік майна щодо якого слідчим суддею надано дозвіл на вилучення, та на яке прокурор просить накласти арешт.

Звернення прокурора з клопотанням про арешт на вказане тимчасово вилучене майно зумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки вилучене майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Постановою старшого детектива першого відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_4 від 20.12.2023 майно, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, визнано речовими доказами.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Крім того, при вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Так, приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінальних правопорушень, за фактом вчинення яких розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовим доказом постановою слідчого від 20.12.2023, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на видаткові накладні ФОП ОСОБА_17 у відповідності до додатку до протоколу обшуку від 19.12.2023, видаткові накладні ФОП ОСОБА_26 у відповідності до додатку до протоколу обшуку від 19.12.2023, видаткові накладні ФОП ОСОБА_28 у відповідності до додатку до протоколу обшуку від 19.12.2023.

Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на приписи частини першої статті 7 КПК України, якою встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом (частини перша статті 22 КПК України).

Відтак, слідчий суддя вважає за необхідним відмовити в іншій частині вимог прокурора про накладення арешту на майно, оскільки прокурором не доведено, що зазначене майно має суттєве значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні та мають ознаки речових доказів, визначених у ст. 98 КПК України.

Слід зазначити, що орган досудового розслідування мав усі можливості зафіксувати наявну та важливу для досудового розслідування інформацію, що міститься на системних блоках.

Обмеження власників вказаного майна, жодному з яких у рамках кримінального провадження не повідомлено про підозру, у праві користування ними, є надмірним втручанням у їх права та обмеженням здійснення господарської діяльності.

У практиці ЄСПЛ напрацьовано три головні критерії, які слід оцінювати на предмет відповідності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: (а) чи є втручання законним; (б) чи переслідує воно «суспільний інтерес» (public interest, general interest, general interest of the community); (в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям (must be a reasonable relationship of proportionality between the means employed and the aims pursued). ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

Втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися з дотриманням принципу «пропорційності» (principle of proportionality) «справедливої рівноваги (балансу)» (fair balance) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» не означає обов`язкового досягнення соціальної справедливості в кожній конкретній справі, а передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар» (individual and excessive burden).

Враховуючи вищевикладене, аналіз наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів, свідчить про відсутність підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт зазначеного вилученого майна, а також недоведеність прокурором факту використання вказаного майна як доказу фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в межах якого здійснюється досудове розслідування, та не може бути підставою для застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, у зв`язку із чим викликає сумнів в розумності і співрозмірності обмеження права власності з завданням кримінального провадження, та наслідки арешту майна для третіх осіб.

Крім того, на думку слідчого судді, таке обмеження вплине на господарську діяльність підприємства, а відмова у накладенні арешту у зазначеній частині жодним чином не перешкоджає органу досудового розслідування здійснювати ефективне досудове розслідування та встановленні істини у кримінальному провадженні.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 170-173, 309, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000029 від 11.04.2023 задовольнити частково.

Накласти арешт тимчасово вилучене в ході проведення 19.12.2023 обшуку в офісних та складських приміщеннях за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

-видаткові накладні ФОП ОСОБА_17 у відповідності до додатку до протоколу обшуку від 19.12.2023;

-видаткові накладні ФОП ОСОБА_26 у відповідності до додатку до протоколу обшуку від 19.12.2023;

-видаткові накладні ФОП ОСОБА_28 у відповідності до додатку до протоколу обшуку від 19.12.2023.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

В іншій частині клопотання відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя Олена ЧАЙКА