Справа № 296/5596/23
УХВАЛА

Іменем України

13 червня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000003 від 13.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 28, ч. 2 ст. 239 Кримінального кодексу (далі - КК) України,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 13.06.2023 слідчий за погодженням із прокурором у кримінальному провадженні звернувся до Корольовського районного суду міста Житомира з клопотанням, в якому просив накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в частині обмеження права на відчуження на: транспортний засіб марки «СHEVROLET AVEO», 2008 року випуску, оранжевого кольору, VIN: НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 ; транспортний засіб марки «ВАЗ 2105», 1983 року випуску, червоного кольору, VIN: НОМЕР_3 , реєстраційний номер НОМЕР_4 .

1.2. Вказується, що ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000003 від 13.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 28, ч. 2 ст. 239 КК України щодо того, що група осіб діючи у складі організованої групи, в період з 06.09.2022 по 23.12.2022, порушуючи спеціальні правила поводження з відходами, здійснили перевезення та розвантаження шляхом зливання відходів від каменеобробної діяльності, у вигляді пилу від процесу оброблення каменю (пульпи), в тому числі до земельної ділянки, із кадастровим №:08:000:0200, яка знаходиться на території Харитонівської ОТГ, Житомирського району, Житомирської області, яка відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» від 28.04.2021, перейшла у відання Харитонівської сільської територіальної громади Житомирського району Житомирської області, що призвело до псування земель відходами на площі 960 м.кв., з урахуванням об`єму злитих вказаним угрупування відходів загальним об`ємом 192 м.кв., шкідливими для довкілля, заподіявши шкоду на суму 2 659 380 грн 78 коп., що є тяжкими наслідками.

1.3. 30.05.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 239 КК України.

1.4. Посилаючись на те, що Харитонівською сільською радою Житомирського району Житомирської області заявлено цивільний позов до ОСОБА_6 про відшкодування заподіяної майнової шкоди внаслідок вчинення кримінального правопорушення, слідчий вказував на необхідність арешту майна підозрюваного ОСОБА_6 з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

ІІ. ПРОЦЕДУРА

2.1. Фіксація розгляду клопотання за допомогою технічних засобів не здійснювалась на підставі частини 4 статті 107 КПК України.

2.2. Слідчий подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_6 у судове засідання не викликався на підставі частини 2 статті 172 КПК України, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

ІІІ. НОРМИ КРИМІНАЛЬНОГО ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ПРАВА (КПК України)

Стаття 170. Накладення арешту на майно

1. Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, […] для забезпечення цивільного позову, […], можливої конфіскації майна. […]

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

2. Арешт майна допускається з метою забезпечення:

[…] 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

[…] 6. У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного […] завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного […], за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, […].

Стаття 173. Вирішення питання про арешт майна

1. Слідчий суддя відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. […]

2. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

[…] 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, […] (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

[…] 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; […]

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

4.1. Встановлено, що СУ ГУНП в Житомирській області проводить досудове розслідування у кримінальному №0000003 від 13.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 28, ч. 2 ст. 239 КК України.

4.2. Подане клопотання про арешт майна підозрюваного ОСОБА_6 обґрунтовано підставами, передбаченими п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК, а саме: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

4.3. При вирішенні питання про наявність підстав для арешту майна слідчий суддя відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 173 КПК повинен перевірити наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, зокрема, якщо правовою підставою такого арешту є відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

4.4. Слід зазначити, що наявність "обґрунтованість підозри" визначається через (1) питання права, тобто підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого кримінальним законом та (2) питання факту, тобто стороною обвинувачення має бути доведені обставини, які викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення.

4.5. При цьому, стандарт доказування наявності обґрунтованої підозри вважається досягнутим, якщо надані стороною обвинувачення докази є достатніми аби переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований злочин.

4.6. Так, відповідно до повідомлення про підозру від 30.05.2023 вбачається, що ОСОБА_6 підозрюється в псуванні земель відходами шкідливими для довкілля, внаслідок порушення спеціальних правил, що спричинило тяжкі наслідки, організованою групою, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 28, ч. 2 ст. 239 КК України.

4.7. Натомість, матеріали поданого слідчим клопотання не місять будь-яких доказів на підтвердження факту причетності ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 28, ч. 2 ст. 239 КК України.

4.8. Водночас, складене повідомлення від 30.05.2023 про підозру ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому злочину саме по собі не може свідчити про «обґрунтованість» інкримінованого особі злочину, а інші додані до клопотання документи жодним чином не підтверджують причетність ОСОБА_6 до псування земель відходами шкідливими для довкілля, внаслідок порушення спеціальних правил, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 239 КК України.

4.9. Ураховуючи, що стороною обвинувачення не доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, що є обов`язковою умовою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна підозрюваного на підставі п.4 ч.2 ст. 170 КПК, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підозрюваного, не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131, 132, 170-173, 309, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира

П О С Т А Н О В И В :

1. У задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 про арешт майна підозрюваного ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000003 від 13.04.2021, а саме: транспортного засобу марки «СHEVROLET AVEO», 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 ; транспортного засобу марки «ВАЗ 2105», 1983 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_4 , відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя Костянтин ШАЛОТА