Справа № 304/557/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 січня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ,

їх захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ,

представника потерпілого - ОСОБА_8 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали об`єднаного кримінального провадження №304/557/17, відомості про яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000193 від 18.05.2017 року та за №0000104 від 14.03.2017 по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 5 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться об`єднане кримінальне провадження №304/557/17, відомості про яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000193 від 18.05.2017 року та за №0000104 від 14.03.2017 по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 5 ст. 185 КК України.

Прокурором у судовому засіданні було подано клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Подане клопотання мотивує тим, що обвинувачений ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень при обставинах, викладених у обвинувальному акті.

Вказав, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відносяться до категорії тяжких та особливо тяжких злочинів, усвідомлюючи тяжкість покарання, яке йому загрожує, може переховуватися від суду, впливати на свідків та потерпілих, а тому жоден більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти вказаним ризикам, а тому просив продовжити їм строк запобіжного заходу.

Зауважив, що відносно обвинуваченого ОСОБА_4 уже раніше обирався запобіжний захід у виді домашнього арешту, строк дії якого закінчився.

Також захисником ОСОБА_5 - адвокатом ОСОБА_7 подано клопотання про зменшення її підзахисному про зменшення розміру застави до 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Наголосила, що ризики, у зв`язку з якими відносно ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід суттєво зменшилися, він є раніше не судимим, порушень обов`язків не допускав, примирився з потерпілим та має намір відшкодувати частину заподіяної шкоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане ним клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу з підстав та мотивів, викладених у такому, та просив клопотання задоволити. Одночасно, не заперечив проти зменшення ОСОБА_5 розміру застави.

Представник потерпілого залишив вирішення клопотань на розсуд суду.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання та вказала, що прокурором не доведено всіх ризиків, на які він посилається як на підставу обрання запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника та просив відмовити у задоволенні клопотання.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_7 у судовому засіданні просила задоволити подане нею клопотання про зменшення розміру застави.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав доводи захисника.

Заслухавши думку прокурора, позицію представника потерпілого, доводи обвинувачених та їх захисників, суд приходить до наступного висновку.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваного, обвинуваченого покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язана із необхідністю запобігання ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжних заходів є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 5 ст. 185 КК України, які відносяться до категорії тяжких та особливо тяжких злочинів, останній ніде не працює та не має міцних соціальних зв`язків.

Одночасно, суд вважає, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на які вказав прокурор як на підставу обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, існують, проте суттєво зменшилися.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих злочинів за відсутності фактичних даних, які б свідчили про те, що інші більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити його належної поведінки та виконання процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, не є підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід відмовити та вважає за необхідне застосувати відносно останнього більш м`який запобіжний захід, а саме особисте зобов`язання, з покладенням відповідних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, який у повній мірі забезпечить запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Вирішуючи клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 про зменшення розміру застави, суд виходить з наступного.

Так, ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.11.2023 до обвинуваченого ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на період судового розгляду справи до 06 січня 2024 року включно, та визначено розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214 720 гривень.

Судом встановлено, що 10.11.2023 року обвинувачений ОСОБА_5 був звільнений з-під варти у зв`язку із винесенням застави.

Враховуючи положення ч. 4 ст. 202 КПК України, згідно з якими з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Визначаючи розмір застави обвинуваченому ОСОБА_5 суд виходив із того, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд співставив такий з доведеними у справі ризиками, даними про особу обвинуваченого, тяжкістю злочину у вчиненні якого він обвинувачується.

Частина 1 ст. 194 КПК України встановлює, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.

Зміна запобіжного заходу може полягати у зміні виду запобіжного заходу, скасуванні, зміні або покладенні додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, чи у зміні способу виконання цих обов`язків.

Отже, на думку суду, підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами може бути суттєва зміна обставин, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення.

Такі ж підстави можуть бути враховані судом в конкретній справі при вирішенні питання про зменшення розміру застави, який було визначено раніше за судовим рішенням.

Суд зазначає, що обґрунтованість застосування запобіжного заходу у вигляді застави може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказаний запобіжний захід було застосовано, та у зв`язку з виникненням інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення або скасування, оскільки строк дії цього запобіжного заходу в ухвалах суду не зазначено, а тривалість в часі запобіжного заходу без врахування обставин справи в конкретному випадку може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

У своєму клопотанні та поясненнях, наданих в судовому засіданні, захисник ОСОБА_7 та обвинувачений ОСОБА_5 ставлять питання про зміну застосованого запобіжного заходу у вигляді застави шляхом зменшення її розміру.

Підставами своїх вимог захисник обвинуваченого зазначає належну процесуальну поведінку останнього, суттєве зменшення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також бажання обвинуваченого частково відшкодувати шкоду потерпілому.

В матеріалах справи також міститься заява заставодавця ОСОБА_9 , який вносив заставу за ОСОБА_5 , про те, що останній не заперечує щодо використання обвинуваченим повернених грошових коштів, внесених як заставу, для відшкодування заподіяної шкоди.

Щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу обвинуваченого, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи вище наведене та приймаючи до уваги бажання обвинуваченого примиритися з потерпілим та відшкодувати частину заподіяної шкоди в тому числі за рахунок поверненої застави, зважаючи на процесуальну позицію прокурора, який не заперечив проти зменшення обвинуваченому розміру застави, суд приходить до переконання, що необхідно змінити обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави та визначити достатній для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який у повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Керуючись ст.ст. 176-179, 182, 331, 369-372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту - залишити без задоволення.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до суду на першу вимогу;

- повідомляти суд про зміну місця проживання;

- утримуватися від спілкування із іншими учасниками у даному кримінальному провадженні, у тому числі за допомогою засобів мобільного зв`язку, мережі Інтернет, а також через соціальні мережі;

- здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Встановити строк дії ухвали в частині покладених обов`язків на ОСОБА_4 до 08.03.2024 року включно.

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 про зменшення розміру застави - задоволити.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, визначений ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.11.2023 року, змінити в частині розміру застави, а саме зменшити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , розмір застави, достатній для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених КПК України, до 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень.

Частину суми застави, внесену за ОСОБА_5 на підставі ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.11.2023 року у розмірі 93 600 (дев`яносто три тисячі шістсот) гривень, повернути заставодавцю ОСОБА_9 , що сплачена за квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки №0.0.329349028.1.1 від 09.11.2023 року.

Копію ухвали вручити обвинуваченим та прокурору.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1