У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

його захисника ОСОБА_5 ,

представника потерпілих - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт по кримінальному провадженні, відомості про яке 19.05.2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000129 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 357 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться кримінальне провадження, відомості про яке 19.05.2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000129 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 357 КК України.

Прокурором у судовому засіданні було заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане ним клопотання та просив задоволити з підстав та мотивів, викладених у ньому.

Захисник обвинуваченого в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання прокурора та підтримав просив змінити своєму підзахисному запобіжний захід на більш м`який або визначити, а саме домашній арешт, про що подав відповідне клопотання.

Зазначає, що прокурором не доведено жодного ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, на який він посилався. Так, раніше судом було встановлено відсутність ризику знищення чи спотворення документів, а наразі також відсутній ризик впливу на свідків, оскільки такі вже допитані, а потерпіла відмовилась давати покази. Крім того, про кримінальне провадження, яке здійснюється відносно його підзахисному, останньому відомо щонайменше з 2020, однак жодних дій щодо переховування він не вчиняв. Крім того, визначений розмір робить запобіжний захід у виді тримання під вартою безальтернативним.

Обвинувачений підтримав думку свого захисника та просив змінити йому запобіжний захід.

Представник потерпілих не заперечив проти зміни запобіжного заходу обвинуваченому.

Заслухавши думку прокурора, доводи обвинуваченого та його захисника, думку представника потерпілих, суд приходить до наступного висновку.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.10.2023 року ОСОБА_4 було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 20 грудня 2023 року включно, із визначенням застави у розмірі 12 078 000 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваного, обвинуваченого покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язана із необхідністю запобігання ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжних заходів є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 194 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Так, запобіжний захід на стадії досудового розслідування ОСОБА_4 був обраний та продовжувався з урахуванням особи обвинуваченого, та наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , суд враховує наявність обґрунтованого обвинувачення останнього у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, одне з яких є особливо тяжким злочином, покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винним у його вчиненні, дані про його особу та інші характеризуючи дані останнього.

Також суд приймає до уваги твердження прокурора про те, що наявний ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, оскільки для переховування від суду не обов`язково перетинати державний кордон. Поряд з цим, суд погоджується з тим, що ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України перестав існувати.

За такого, судом встановлено, що ризики, у зв`язку з якими відносно обвинуваченого було обрано запобіжний захід, суттєво зменшилися, хоча деякі з них продовжують існувати та виправдовують тримання обвинуваченого під вартою, а наведені в доводах прокурора обставини перешкоджають завершенню судового розгляду справи до закінчення дії ухвали про тримання обвинувачених під вартою.

Обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід з урахуванням його тривалості у співвідношенні із тяжкістю обвинувачення на даний час не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, визначеними КПК України, конкретними підставами і метою його застосування.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Таким чином, вирішуючи питання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує тяжкість злочинів, а також те, що ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшився, а менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити належне виконання обвинуваченим покладених на нього згідно кримінально-процесуального законодавства України обов`язків, тому суд вважає за необхідне продовжити йому дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та відмовити у задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст. 176-178, 331, 369-372 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного захисту залишити без задоволення.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволити.

Продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою, з можливістю внесення раніше визначеної застави, достатньої для забезпечення виконання обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 12 078 000 (дванадцять мільйонів сімдесят вісім тисяч) гривень, на період судового розгляду справи, але не більше ніж на 60 днів до 15 лютого 2024 року включно.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до суду на першу вимогу;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування із свідками та особами, які мають причетність до даного кримінального провадження, у тому числі за допомогою засобів мобільного зв`язку, мережі Інтернет, а також через соціальні мережі;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Копію ухвали вручити прокурору, надіслати обвинуваченому та начальнику державної установи «Закарпатська установа виконання покарань (№9)».

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1