У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу тримання під вартою

20 вересня 2023 року Личаківський районний суд м. Львова

Cлідчий суддя ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваногоОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області, ОСОБА_6 , погодженого прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_3 , у кримінальномуза №0002649 від 19.09.2023, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 п. 7 ч. 2 ст. 115 та ч. 4 ст. 296 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Комарно Городоцького району Львівської області, українця, громадянина України, не працюючого, неодруженого

в с т а н о в и в :

старший слідчий відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області, ОСОБА_6 , як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_3 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Клопотання мотивує тим, що 19 вересня 2023 року приблизно о 03:15 год, ОСОБА_5 , перебуваючи на вулиці Гавришкевича поблизу будинку за №16, в м. Львові, діючи умисно, з хуліганських мотивів, явної неповаги до суспільства, нехтуючи загальнолюдськими правилами співжиття і нормами моралі, без будь-якої причини, з метою заподіяння смерті іншій людині, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій і наслідків та бажаючи їх настання, дістав з-під куртки кухонний ніж та використовуючи його як знаряддя вчинення злочину, будучи обізнаним про підвищені травматичні властивості ножа, усвідомлюючи, що ним можна заподіяти смерть іншій людині, з метою умисного вбивства ОСОБА_7 та бажаючи настання такого, цілеспрямовано, з прикладанням сили наніс останній один удар ножем в черевну порожнину та один удар ножем в грудну клітку, чим завдав потерпілій тілесні ушкодження у виді проникаючого поранення передньої черевної стінки з пошкодженням діафрагми зліва, селезінки, брижі товстої кишки, великого чепця, гемоперитонеум, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечних для життя в момент заподіяння.

Тим самим, ОСОБА_5 вчинив всі дії з метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на умисне вбивство ОСОБА_7 , однак не довів його до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки потерпілій ОСОБА_7 надано своєчасну медичну допомогу.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється в закінченому замаху на умисне вбивство, вчиненого з хуліганських мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 7 ч. 2 ст.115 КК України.

Крім цього, 19 вересня 2023 року приблизно о 11:50 год, ОСОБА_5 , перебуваючи у людному місці на вулиці Руській поблизу будинку за № 6, в м. Львові, з хуліганських мотивів, явної неповаги до суспільства, нехтуючи загальнолюдськими правилами співжиття і нормами моралі, без будь-якої причини, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій і наслідків та бажаючи їх настання, дістав з-під куртки кухонний ніж, який ним заздалегідь заготовлено для нанесення тілесних ушкоджень та використовуючи його як знаряддя вчинення злочину наніс ним удар в спину ОСОБА_8 , яка проходила повз нього, та втік з місця події.

Внаслідок вказаних протиправних дій ОСОБА_5 потерпіла ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження у вигляді непроникаючої колото-різаної рани задньої поверхні тулуба.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється в хуліганстві, тобто грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчиненому із застосуванням предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Про підозру у вчиненні вказаного злочину, ОСОБА_5 , повідомлено 19.09.2023. З врахуванням обставин кримінального правопорушення, у слідства є достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; може незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні; може вчинити інше кримінальне правопорушення. А тому вважає, що лише запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та дозволить виконати завдання і досягти мети кримінального провадження, для забезпечення виконання ним процесуальних рішень.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Пояснив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою та підтверджується матеріалами клопотання.

Підозрюваний вину визнав, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Захисник підтримав позицію свого підзахисного.

Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного та його захисника, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні слідчих органів перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування №0002649 від 19.09.2023,за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 п. 7 ч. 2 ст. 115 та ч. 4 ст. 296 КК України

Про підозру у вчиненні даного злочину ОСОБА_5 повідомлено 19 вересня 2023 року.

У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При розгляді даного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор довів обґрунтованість підозри висунутої підозрюваному, яку слідство обґрунтовує: повідомленням на лінію «102», протоколом огляду місця події від 19.09.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 19.09.2023, протоколом огляду місця події від 19.09.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 19.09.2023, протоколом пред`явлення особи для впізнання від 19.09.2023, протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України від 19.09.2023, повідомленням на лінію «102», протоколом огляду місця події від 19.09.2023, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 19.09.2023, протоколом огляду місця події від 19.09.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 19.09.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 19.09.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 19.09.2023, та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Згідно положень ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора про те, що існують ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК).

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)). Хоча факти на момент вирішення питання про утримання під вартою і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було визначити винуватість особи у вчиненні злочину, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, на предмет їхньої допустимості, достовірності та належності і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям. При цьому суд має обґрунтовувати своє рішення на підставі дослідження у суді обґрунтованої підозри, а не на основі даних, поданих стороною обвинувачення.

Крім того, як зазначає ЄСПЛ, існують різні критерії доведеності необхідні для звинувачення (як правило, доведеність за відсутності обґрунтованих сумнівів) та переслідування (як правило, обґрунтована підозра у скоєнні злочину) особи. Отже, можуть бути звичайно такі випадки, коли обґрунтована підозра не призводить у результаті судового розгляду до засудження особи за відсутності обґрунтованих сумнівів. Однак, у таких ситуаціях держава має законний інтерес забезпечити, аби особи, щодо яких існує обґрунтована підозра у скоєнні злочину, не намагались ухилитися від правосуддя або підірвати належне проведення судового розгляду, у ході якого має бути розглянуто питання про їхню винність або невинність ( «СПРАВА LAVRECHOV ПРОТИ ЧЕСЬКОЇ РЕСПУБЛІКИ», рішення від 20.06.2013, заява № 57404/08, п. 50).

Наявність обґрунтованої підозри є умовою sine qua non законності застосування запобіжного заходу.

Зокрема, обґрунтованими є доводи слідчого про те, що існує ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічним позбавленням волі, згідно вимог чинного кримінального законодавства обумовлює застосування до підозрюваного ОСОБА_5 реальної міри покарання у виді позбавлення волі у разі встановлення його винуватості. Таким чином, підозрюваний, усвідомлюючи, що йому загрожує реальна міра покарання, може переховуватися від слідства, прокуратури та суду. Крім цього, в підозрюваного відсутні міцні соціальні зв`язки, оскільки він не працює, не одружений та немає на утриманні неповнолітніх чи не працездатних осіб.

Ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний перебуваючи на волі шляхом переконання, залякування чи схиляння до зміни наданих показань потерпілими та свідками, узгодження своїх показань з їхніми показаннями, оскільки з урахування принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) - суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. А тому, перебуваючи на волі, підозрюваний матиме можливість контактувати із потерпілими та свідками і відповідно схиляти його до зміни та дачі потрібних йому показів з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення обґрунтовується тим, що підозрюваний перебуваючи на волі зможе продовжувати вчиняти злочини оскільки 19.09.2023 він вчинив два кримінальних правопорушення та раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення злочину проти життя та здоров`я, а саме вироком Мостиського районного суду Львівської області від 15.01.2009 за ч. 1 ст. 121 КК України до 7 років позбавлення волі.

Відповідно до п.5 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави, щодо особливо тяжкого злочину.

Виходячи з п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод позбавлення свободи захід настільки суровий, що виправдати його можна лише у разі, коли інші, менш суворі заходи були розглянуті й визнані недостатніми для того, щоб забезпечити особисті або державні інтереси, які вимагають такого тримання під вартою.

Відтак, ретельно оцінивши в сукупності всі обставини справи та дані, що характеризують спосіб життя ОСОБА_5 , суд приходить до висновку, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

На підставі викладеного, суд вважає необхідним застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи наведені вище обставини, прихожу до переконання, що до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід - тримання під вартою без визначення розміру застави.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України,

п о с т а н о в и в:

клопотання задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , рахувати з часу затримання - 19 вересня 2023 року о 11:53.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1