Справа № 195/1446/21
Провадження № 1-кп/0182/424/2022
У Х В А Л А

Іменем України

03.08.2022 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні на стадії судового розгляду в режимі відеоконференції в залі суду в місті Нікополь Дніпропетровської області клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000091 від 19.02.2018 за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Марганець Дніпропетровської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.1,6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187 Кримінального кодексу України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого (в режимі відеоконференції) ОСОБА_3 ,

захисника (в режимі відеоконференції) адвоката ОСОБА_5 ,

представника потерпілих адвоката ОСОБА_6

в с т а н о в и в:

1.В провадженні колегії суддів Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває вказане кримінальне провадження.

2.Прокурором до суду подано клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

3.Член колегії суддя ОСОБА_7 перебуває у відпустці.

4.Згідно з п.20-5 Перехідних положень до КПК Украйни тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлено особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.

5.Перехідними положеннями передбачено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, воно може бути розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

6.Тому питання щодо продовження строків тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_3 розглядається у складі головуючого судді ОСОБА_1 .

7.Прокурор ОСОБА_4 заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_3 строком на два місяці без визначення розмірі застави посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), а саме переховування від суду, впливу на свідків та потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вважає, що наявні достатні докази про вчинення обвинуваченим кримінальних правопорушень, а у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він обвинувачується, може бути призначено покарання у вигляді п`ятнадцяти років або довічного позбавлення волі, відсутність постійного місця роботи, що спонукатиме його переховуватися від суду. Вважає, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

8.Обвинувачений ОСОБА_3 заперечив проти задоволення заявленого клопотання та просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт за адресою мешкання його матері ( АДРЕСА_1 ), зауваживши на недоведеності обвинувачення.

9.Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 підтримав клопотання підзахисного пославшись на практику ЄСПЛ, заперечив проти задоволення клопотання прокурора, оскільки клопотання на думку захисника є необґрунтованим та недоведеним, відсутні відповідні докази та недоведені ризики на які посилається прокурор, відсутнє обґрунтування неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.

10.Прокурор заперечив проти задоволення клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу.

11.Представник потерпілих адвокат ОСОБА_6 підтримав клопотання прокурора та заперечив проти клопотання сторони захисту.

12.Вислухавши думку сторін кримінального провадження суд приходить до наступних висновків.

13.Щодо обвинуваченого ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який продовжувався, строк дії запобіжного заходу спливає 04 серпня 2022 року включно.

14.Згідно з вимогами ст.331 КПК України під час судового засідання суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати чи обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

15.Судом приймається до уваги практика Європейського суду з захисту прав людини про те, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до у ваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

16.Під час розгляду заявленого прокурором клопотання сторона захисту не спростовує питання обґрунтованості підозри, враховуючи це, та наданий до суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, суд вважає, що наявна підозра у вчиненні обвинуваченим вказаних правопорушень не є вочевидь необґрунтованою.

17.Крім того, суд приймає до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, вік та стан здоров`я обвинуваченого, його соціальні зв`язки, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим в інкримінованих кримінальних правопорушеннях, його поведінку після інкримінуємих подій. Перевіривши поєднання ймовірності та наслідків настання несприятливих подій, встановлених при застосуванні та продовжені запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження та особу обвинуваченого, приходить до висновку про те, що і на даний час ризики, передбачені п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, встановлені судом раніше, продовжують існувати, є реальними та не зменшились.

18.Судом також враховується і та обставина, що під час розгляду заявленого клопотання стороною захисту не надано жодного належного доказу, який свідчив би про необхідність зміни вже обраного запобіжного заходу, також суду не відома думка власника житла за якою просить обвинувачений домашній арешт, відсутні відповідні докази належності такого житла, а обставини на які посилається сторона захисту в даному випадку не можуть бути беззаперечними стимулюючими факторами подальшої належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

19.Щодо посилання сторони обвинувачення на існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, то обґрунтування носить не конкретний характер та жодних доказів на підтвердження факту його існування до суду не надано. З цих підстав, цей ризик не враховується судом при вирішенні питання про наявність підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, як недоведений.

20.Враховуючи викладене, суд вважає, що на даний час залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_3 зможе ухилитися від суду та не виконувати процесуальні обов`язки, а підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, з огляду на вищевикладені обставини, суд не вбачає.

21.На підставі викладеного суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, в задоволенні клопотання сторони захисту слід відмовити.

22.Крім того, враховуючи практику ЄСПЛ, суд, продовжуючи дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважає за можливе, як альтернативний запобіжний захід, визначити обвинуваченому розмір застави, достатній для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених КПК України, оскільки у разі, коли суд застосовує запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у злочинах, перелік яких передбачено ч.3 ст.183 КПК України, питання про визначення або ж не визначення застави віднесено на розсуд суду.

23.Частина 5 ст.182 КПК України встановлює, що особі, обвинуваченій у вчиненні особливо тяжкого злочину, розмір застави визначається від 80 до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

24.Враховуючи всі обставини справи, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , особу обвинуваченого, суд вважає доцільним обрати йому заставу у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб із покладенням відповідних обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 194, 331, 371, 372, 395 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

2.В задоволенні клопотання сторони захисту - відмовити.

3.Продовжити щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою не більш ніж на два місяці, до 02 жовтня 2022 року включно, із можливістю внесення застави в розмірі 200 (двісті) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 520 000 (п`ятсот двадцять тисяч) гривень 00 коп.

4.У разі внесення застави в розмірі визначеному ухвалою суду, ОСОБА_3 з дня внесення застави вважати особою стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді застави і відповідно до вимог ч.5 ст.194 КПК України на нього покладаються наступні обов`язки:

-прибувати до суду у визначений час;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

-утриматися від спілкування зі свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

5.Термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

6.Роз`яснити обвинуваченому та заставодавцю, кожному окремо, що у разі нез`явлення за викликом до суду без поважних причин або неповідомлення про причини своєї неявки або порушення нею обов`язків, покладених цією ухвалою, застава звертається в дохід держави.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга на протязі п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1