УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

25.09.2023 року до Вінницького міського суду звернувся дізнавач сектору дізнання Відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 з клопотанням про накладення арешту на майно, яке перебувало у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та вилучене під час огляду місця події 24.09.2023, а саме: зіп-пакет із невідомою речовиною.

Клопотання мотивовано тим, що надійшло повідомлення від працівників УПП "Юнкер-252" про те, що 24.09.2023 приблизно о 12:00 год, поблизу буд. №145 по вул. Хмельницьке шосе в м. Вінниця, було виявлено пасажира автомобіля гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на запитання чи є при ньому заборонені речі чи предмети, останній повідомив, що є зіп-пакет із невідомою речовиною порошкоподібного походження, яку останній зберігав для власного вживання та в подальшому за добровільною письмовою згодою видав.

При виїзді слідчо-оперативної групи в ході проведення огляду місця події 24.09.2023 по вул. Хмельницьке шосе 145 в м. Вінниці, в присутності двох понятих, ОСОБА_4 добровільно видав працівникам поліції зіп-пакет із невідомою речовиною, який попередньо зберігав при собі. Даний зіп-пакет із невідомою речовиною в присутності понятих було вилучено та поміщено до спец. пакету НПУ СУ №PSP6106527.

За даним фактом сектором дізнання відділення поліції №1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області розпочато досудове розслідування зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000209 від 24.09.2023. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що в матеріалах кримінального провадження містяться зіп-пакет із невідомою речовиною, який можливо відноситься до наркотичних засобів, психотропних речовин, прекурсорів чи їх аналогів, тому необхідно накласти арешт на вищевказані речі та речовини, які являються речовими доказами по кримінальному провадженню, дізнавач просить накласти арешт.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали клопотання дізнавача, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії не з`явились в судове засідання, слідчий суддя вважає за можливим розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Згідно ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Згідно п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Так як, зазначене у клопотанні майно, яке перебувало у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та вилучене під час огляду місця події 24.09.2023, а саме: зіп-пакет із невідомою речовиною, відповідно до ст. 98 КПК України мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на вказане майно.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання дізнавача підлягає задоволенню.

Згідно ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна негайно виконується слідчим, прокурором.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 100, 131, 132, 170-172 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке перебувало у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та вилучене під час огляду місця події 24.09.2023, а саме: зіп-пакет із невідомою речовиною.

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

На ухвалу судді може бути подана апеляція протягом п`яти діб з дня її винесення до апеляційного суду Вінницької області.

Слідчий суддя