Провадження №1-кс/463/512/24
У Х В А Л А

про накладення арешту

18 січня 2024 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові клопотання слідчої слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 ,погодженого прокурором Галицької окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_5 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0002199 від 02.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

в с т а н о в и в:

слідча слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Галицької окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0002199 від 02.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Клопотання мотивує тим, що слідчим відділом Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні,внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002199 від 02.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.08.2023 до СВ Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області надійшли матеріали, про те що невідомі особи, перебуваючи в центральній частині м. Львові, здійснюють підроблення документації, про зняття військовозабов`язаного з військового обліку та усувають перешкоду, щодо виїзду за межі території України особами чоловічої статі, під час дії воєнного введеним Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», за що отримують грошову винагороду у розмірі 1000 доларів США.

В ході проведення НСРД дій по вказаному кримінальному провадженні встановлено, що до вказаного кримінального правопорушення можуть бути причетні ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 жителі м. Житомир та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , житель м. Києва, які шляхом використання підроблених штампів та печаток виготовляють документи про зняття військовозобов`язаного з військового обліку, а саме: Тимчасове посвідчення військовозобов`язаного в якому зазначають про непридатність до військової служби; Картка обстеження та медичного огляду; Довідка військово-лікарської комісії та Довідка про визнання непридатним до військової служби.

Так, 09.01.2024 року в період часу з «08» год. «57» хв. до «09» год. «23» хв. слідчим Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області на підставі ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від «28» грудня 2023 року у справі №463/0727/23 було проведено обшук гаражного приміщення № НОМЕР_1 в гаражному кооперативі «Світанок Плюс» за адресою: м.Житомир, вул.Вільського 4/30, під час якого було виявлено та вилучено: порожню коробку з-під мобільного телефону Redmi 8A з серійним номером НОМЕР_2 ( ІМЕІ1: НОМЕР_3 ІМЕІ2: НОМЕР_4 ), яку упаковано в спецпакет НПУ FPS 6006147, яка може бути використана, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, їх визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Вказані речі було вилучено та визнано речовими доказами і долучено до матеріалів вказаного кримінального провадження.

На даний час органом досудового розслідування за наслідками проведення слідчих (розшукових) дій встановлено, що вилучені предмети мають значення для кримінального провадження, оскільки зберегли на собі сліди злочину або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються, під час кримінального провадження, а тому з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, слідча просить клопотання задовольнити.

Слідча та прокурор в судове засідання не з`явилися, про розгляд клопотання були повідомленні належним чином, просили таке слухати у їх відсутності.

Представник власника вилученого майна в судовому засіданні проти поданого клопотання заперечив, просив у такому відмовити. Власник майна в судове засідання не з`явився.

Згідно з ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно зі ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст.1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Відповідно до ст.16 КПК України - позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Сукупність наведеної норми свідчить, що будь-яка процесуальна дія слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, вчинена під час досудового розслідування, має відповідати вищевказаним засадам, як за своєю суттю, так і за формою реалізації, тобто процедурою застосування.

Вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 02.08.2023, підтверджується факт внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні за №0002199, заознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Під час здійснення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, з метою збереження майна (речових доказів) для отримання та перевірки доказів у вказаному кримінальному провадженні, під час проведення обшуку вилучено вказані речі.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч.2 ст.170 КПК України).

Згідно з вимогами ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Слідча просить накласти арешт на майно, яке було вилучено під час проведення обшуку.

Так, постановою слідчої слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_10 від 10.01.2024, вилучені предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні за №0002199 від 02.08.2023.

Дослідивши матеріали клопотання, яке відповідає вимогам ч.2 ст.171 КПК України та подане у строки встановлені ч.5 ст.171 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що є підстави вважати, що вилучені предмети, можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому клопотання слідчого слід задовольнити та накласти арешт на зазначене вище майно.

Керуючись вимогами статей 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на порожню коробку з-під мобільного телефону Redmi 8A з серійним номером НОМЕР_2 ( ІМЕІ1: НОМЕР_3 ІМЕІ2: НОМЕР_4 ), яку упаковано в спецпакет НПУ FPS 6006147.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Виконання ухвали покласти на слідчу слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_11 .

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1