УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2023 року Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 в кримінальному провадженні №0000188 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2012 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 в кримінальному провадженні №0000188 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2012 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що в провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000188 від 22.11.2012, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Орган досудового розслідування стверджує, що ОСОБА_5 своїми умисними діями, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України.

В діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 3 ст. 185 КК України

Наразі, місце знаходження підозрюваного ОСОБА_5 не відоме, за місцем проживання останній не проживає. Дослідивши матеріали, на які посилається слідчий, обґрунтовуючи доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного.

У ч. 2 ст. 131 КПК України визначено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Також визначений вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 188 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч. 3 ст. 190 КПК України ухвала про дозвіл на затримання з метою приводу втрачає законну силу з моменту:

1) приводу підозрюваного, обвинуваченого до суду;

2) закінчення строку дії ухвали, зазначеного в ній, або закінчення шести місяців із дати постановлення ухвали, у якій не зазначено строку її дії;

2-1) добровільного з`явлення підозрюваного до слідчого судді, а обвинуваченого до суду, про що слідчий суддя, суд повідомляє прокурора;

3) відкликання ухвали прокурором.

Таке клопотання про дозвіл на затримання підозрюваного слідчий подав до суду 27.10.2023 разом з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст. 186 КПК України клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

Із змісту ст. 177 КПК України вбачається, що запобіжні заходу у кримінальному провадженні можуть застосовуватись до підозрюваного чи обвинуваченого.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276, 279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно ч.1 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Частиною 3 ст. 111 КПК України встановлено, що повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

При цьому, порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні визначено статтею 135 КПК України.

Так, відповідно до першої та другої частин цієї статті, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

Однак, в матеріалах клопотання відсутні докази про здійснення вручення ОСОБА_5 повідомлення про підозру.

За таких обставин, суд позбавлений можливості самостійно перевірити чи відбулося належне вручення повідомлення про підозру ОСОБА_5 , як і встановити, чи останній набув статусу підозрюваного.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Прокурором не доведено, що ОСОБА_5 набув статус підозрюваного, а тому слідчий суддя вважає за можливе відмовити в задоволенні клопотання.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 184, 186, 192-194, 196, 197, 202, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 в кримінальному провадженні №0000188 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2012 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1