Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Голованівськ Кіровоградської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, не має на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, працюючого на посаді голови Наглядової ради ТОВ «ЕКО-БУД-ТРЕЙД», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

про продовження застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у визначений час у кримінальному провадженні №0001273 від 15.06.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001273 від 15.06.2023 р. за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 191 КК України, про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обставини, якими обґрунтоване клопотання.

В обґрунтування клопотання вказано, що слідчим відділом Подільського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № №0001273 від 15.06.2023 р. за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 191 КК України. 16.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 21.06.2023 відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Згідно з постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, який закінчується 15.09.2023 р., однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представилось можливим. Необхідність продовження застосування зазначеного запобіжного заходу обґрунтована існуючими ризиками за ст. 177 КПК України: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, може незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Обставини, які б свідчили про те, що зазначені ризики зменшились, досудовим розслідуванням не встановлено. Крім того, завершити досудове розслідування у встановлені строки не є можливим, оскільки необхідно вжити ряд слідчих дій, а саме: необхідність продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту зумовлена зокрема тим, що постановою слідчого призначено проведення судової економічної експертизи, крім того до слідчого відділу надійшло клопотання судового експерта про уточнення поставлених питань та надання додаткових матеріалів. Проведення зазначеної експертизи є необхідним для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, беручи до уваги тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та те, що продовжують існувати ризики, передбачені п.1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, щодо підозрюваного прокурор просив продовжити відносно ОСОБА_5 строк тримання під цілодобовим домашнім арештом у межах строку досудового розслідування, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Позиції сторін у судовому засіданні.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з наведених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати більш м`який запобіжний захід, обґрунтовуючи тим, що ризики не доведені, підозра не обґрунтована, докази причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення відсутні та просили врахувати стан здоров`я підозрюваного.

Підозрюваний проти клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту заперечував та підтримав свого захисника.

Вислухавши учасників судового засідання, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлені слідчим суддею обставини та правова кваліфікація.

Слідчим відділом Подільського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001273 від 15.06.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

16.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме в заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно, в особливо великих розмірах.

Злочин, передбачений ст.191 ч.5 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , відноситься до особливо тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років.

Відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 21.06.2023 відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Згідно з постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 від 07.08.23 продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 21.06.2023 р. (справа № 758/7062/23) ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0001273 від 15.06.2023 р., обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , строком на два місяці, тобто до 21.08.2023 р. в межах строку досудового розслідування.

Постановою слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві від 14.07.2023 р. призначено економічну експертизу.

Постановою керівника Подільської окружної прокуратури м.Києва від 07.08.2023 р. продовжено строк досудового розслідування до 3-місяців, тобто до 15.09.2023 р.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 09.08.2023 р. (справа № 758/9208/23) ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0001273 від 15.06.2023 р., продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною залишати місце свого проживання, а саме: АДРЕСА_1 у період доби з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. до 11.09.2023 р. включно.

Мотиви і оцінка слідчого судді щодо клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Домашній арешт, відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

У частині 6 ст. 181 КПК України визначено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. При цьому сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.

Крім того, за змістом ч. 3 ст. 199 КПК України, слідчий суддя під час розгляду клопотання прокурора про продовження строку застосування домашнього арешту з`ясовує, крім відомостей, зазначених у ст. 184 КПК України, чи наявні обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують застосування запобіжного заходу, та обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про домашній арешт.

Щодо обґрунтованості підозри.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення є доведеною, тобто зазначені у клопотанні прокурора обставини підтверджуються наданими фактичними даними, що містяться у матеріалах клопотання, досліджених у судовому засіданні, які у своїй сукупності переконують слідчого суддю у причетності ОСОБА_5 , до вчинення кримінального правопорушення, яке йому інкримінується. Отже, доведення стороною обвинувачення існування обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, є однією з підстав для застосування запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені в цій статті.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя зазначає, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Наявність даного ризику у відповідності до КПК України не означає, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме переховування, однак достатньо встановити, що він має реальну можливість здійснити такі дії у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

На думку слідчого судді, тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та суворість покарання за його вчинення може свідчити про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування чи суду.

Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ, викладеною у рішенні по справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника дає уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений, та у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000, § 76, відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Варто також зазначити, що у рішенні ЄСПЛ по справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Так, злочин, передбачений ч. 5 ст. 191 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , є особливо тяжким.

Вивченням даних про особу підозрюваного встановлено, що він одружений, не має на утриманні дітей, має постійне офіційне місце роботи, працюючи на керівній посаді, мешкає за адресою зареєстрованого місця проживання.

Але, незважаючи на стійкі соціальні зв`язки, враховуючи особливу тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , є ймовірність того, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, підозрюваний може намагатиметься вчинити спроби щодо переховування від слідства та суду.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні, та обставини, встановлені під час його розгляду, слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Ризик незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, яка вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях).

Натомість, підозрюваний, будучи обізнаним про них та можливих свідків вчинення злочину, у силу тяжкості покарання, що йому загрожує, може впливати на зміст їх показань.

Отже, викладені обставини дають достатні підстави вважати, що продовжує існувати ризик впливу на свідків, іншого підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні та такий нині не зменшився.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином слідчий суддя вважає не доведеним прокурором.

Ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК, а саме то, що підозрюваний буде вчиняти інші кримінальні правопорушення, слідчий суддя вважає не доведеним прокурором, оскільки підозрюваний раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, визнає себе винним у вчиненому повністю, злочин, що інкримінується підозрюваному, був одиничним епізодом.

Таким чином, в судовому засіданні підтверджується наявність ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Отже, на цьому етапі кримінального провадження, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, та двох доведених ризиків, відомості щодо особи підозрюваного, застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

У клопотанні прокурор просив продовжити засотувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у визначений час, і вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, є недостатнім, посилаючись на доводи, викладені у клопотанні.

Оцінюючи обґрунтованість вказаних доводів сторони обвинувачення, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2, 6 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло у визначений час або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із домашнім арештом, за ступенем суворості є застава, особиста порука, особисте зобов`язання.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Ризики, які вище були встановлені слідчим суддею, є актуальними безвідносно до стадії цього кримінального провадження.

Зважаючи на викладені обставини, слідчий суддя дійшов висновку, що стороною обвинувачення доведено, що інший, більш м`який запобіжний захід, такий як особисте зобов`язання, особиста порука чи застава не зможуть в повній мірі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти вказаним ризикам, оскільки не створюють в достатній мірі стримувальних чинників.

Між тим, враховуючи дані про особу підозрюваного (те, що він раніше не притягався до кримінальної відповідальності, не відсторонений від посади за місцем роботи, позитивно характеризується), також беручи до уваги, що «ризик втечі або уникнення правосуддя» зменшується з часом, слідчий суддя вважає, що, з урахуванням наведених вище обставин, на даному етапі кримінального провадження більш ефективним щодо інших запобіжних заходів, з метою запобігання вчиненню ОСОБА_5 позапроцесуальних дій та неналежної процесуальної поведінки, буде домашній арешт у визначений (нічний час).

Щодо покладення на підозрюваного обов`язків.

Відповідно до правил ч. 5 ст. 194 КПК України, з урахуванням доведених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, необхідність покладення яких доведена стороною обвинувачення у судовому засіданні.

Згідно з ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. Враховуючи викладене, та позицію сторони обвинувачення у судовому засіданні, слідчий суддя вважає за необхідне визначити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного в межах строку досудового розслідування, тобто до 15 листопада 2023 року включно.

За таких обставин, клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177,178, 181, 194, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у визначений час кримінальному провадженні №0001273 від 15.06.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, - задовольнити.

Продовжити стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у визначений час, за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 5 (п`яти) місяців, тобто по 15 листопада 2023 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі процесуальні обов`язки:

1)не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , - у період часу з 22.00 год. кожного дня до 06.00 год. наступної доби, за виключенням часу прямування до укриття та перебування в укритті під час оголошення повітряної тривоги;

2)прибувати до слідчого, прокурора та суду (залежно від стадії кримінального провадження) за першою вимогою на визначений посадовою особою час;

3)не відлучатись із м.Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду (залежно від стадії кримінального провадження);

4) повідомляти слідчого, прокурора та суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну місця свого проживання та місця роботи;

5) утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженню;

6) продовжити зберігання у відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання ухвали та порядок заміни запобіжного заходу.

Виконання ухвали в частині контролю за перебуванням підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під домашнім арештом доручити Дарницькому УП ГУ НП в місті Києві.

Копію ухвали скерувати начальнику Дарницькому УП ГУ НП в місті Києві та слідчому СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві - для виконання, прокурору та захиснику - для відома.

Копію ухвали вручити підозрюваному.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом Національної поліції.

Строк дії ухвали - по 15 листопада 2023 р. включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1