У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2023 року м. Ужгород

Cлідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду м. Ужгород Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , у відкритому судовому засіданні, розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на постанову дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000592 від 16.09.2023 за ч.1 ст.358 КК України.

в с т а н о в и в :

Представник скаржника звернувся до слідчого судді із скаргою на постанову дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000592 від 16.09.2023.

Скаргу мотивує тим, що 30.06.2023 року ОСОБА_4 , звернувся до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області з заявою про вчинення невідомими особами кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

07.07.2023 року дізнавачем сектору дізнання Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_5 , до ЄРДР були внесені відомості про вчинене кримінальне правопорушення за №0000592 за ч.1 ст.358 КК України.

16.09.2023 року дізнавачем сектору дізнання дізнання Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_5 ,винесено постанову про закриття кримінального провадження №0000592 на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

Скаржник та його представник в судове засідання не з`явились, подали клопотання про слухання справи без їх участі.

Враховуючи положення ч.1 ст.28 КПК України, яка передбачає, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки, а положеннями ч.3 ст.306 КПК України хоч і визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, але наслідки неявки у судові засідання такої не визначено, з врахуванням поданого клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу у відсутності скаржника на підставі наявних матеріалів.

Представник суб`єкта оскарження - Ужгородського РУП ГУНП, в судове засідання не з`явилися, жодних заяв до суду не надходило.

У зв`язку із наведеним, вважаю за можливе розглянути скаргу у відсутності суб`єкта оскарження на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.9 КПК України слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Частина перша ст.22 КПК України передбачає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Крім того, у п.42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 у справі «Михалкова та інші проти України» розтлумачено, що за статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод держава зобов`язана «гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», що також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування. Розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Окрім того, аналізуючи постанову про закриття кримінального провадження слідчий суддя не погоджується із висновком слідчого про відсутність складу кримінального правопорушення оскільки вони зроблені без достатнього обґрунтування.

Так, приймаючи рішення про закриття кримінального провадження, слідчий прийшов до висновку про те, що в ході проведення дізнання у кримінальному провадженні не встановлено ознак складу кримінального правопорушення, посилаючись на те, що заповіт не офіційним документом.

Разом з тим, такий висновок слідства є передчасним, не переконливим, він зроблений без повного з`ясування усіх обставин викладених заявником у звернення до правоохоронців та показаннях наданих скаржником. Таким чином, прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, безпосереднього дослідження та оцінки слідчим доказів, які стосуються цього провадження в сукупності

Беручи до уваги наведене, а також керуючись принципом змагальності кримінального процесу, приходжу до висновку, що скаргу слід задоволити та скасувати постанову слідчого про закриття кримінального провадження.

Керуючись вимогами статтей 9, 284, 303,306, 307, 372 Кримінального процесуального кодексу України, -

у х в а л и в :

Скаргу задовольнити.

Скасувати постанову дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000592 від 16.09.2023.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1