Справа 688/362/24
№ 1-кс/688/212/24
Ухвала

про накладення арешту на майно

24 січня 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0000145 від 21 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, про арешт майна,

встановив:

Слідчий СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням із заступником керівника Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_4 , звернувся із клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000145 від 21 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 21 січня 2024 року о 12:10 год, до ВПД №3 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, надійшла заява ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 21 січня 2024 року, близько 03:00 год, в по АДРЕСА_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_1 , військовослужбовець ЗСУ в/ч НОМЕР_1 , який перебуває на посаді радіотелефоніст-регулювальник, на ґрунті неприязних відносин молотком пошкодив скло та за допомогою легкозаймистої речовини (бензин), здійснив підпал салону автомобіля марки «Renault Kangoo», д.н.з. НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_5 .

21 січня 2024 за вказаним фактом СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000145 від 21 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

21 січня 2024 року ОСОБА_6 добровільно видав працівника поліції молоток, яким розбив скло у автомобіля «Renault Kangoo», д.н.з. НОМЕР_2 .

21 січня 2024 року, під час затримання в порядку ч. 1 ст. 208 КПК України, здійснено обшук затриманого ОСОБА_6 , під час якого виявлено та вилучено: в правій кишені куртки, запальничку голубого кольору, марки «Віс»; куртку чорного кольору, марки «Nicenice»; спортивні штани сірого кольору, марки Puma; кросівки Sayota біло-зелено-чорного кольору; кофту чоловічу чорного кольору.

21 січня 2024 року постановою слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , вищевказане майно визнано у кримінальному провадженні речовими доказами.

В подальшому, з метою збереження речового доказу, виникла необхідність у їх арешті, так як у разі не застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, це може призвести до зникнення, спотворення, чи зіпсовання слідів кримінального правопорушення та перешкоджатиме кримінальному провадженню.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, підтримали клопотання в повному обсязі, просили його задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Частиною 1 ст.131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що вилучені речі: молоток; запальничка голубого кольору, марки «Віс»; куртка чорного кольору, марки «Nicenice»; спортивні штани сірого кольору, марки Puma; кросівки Sayota біло-зелено-чорного кольору; кофта чоловіча чорного кольору, визнано речовими доказами, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речових доказів слід накласти арешт на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження ним.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 174 КПК України інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0000145 від 21 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт на: молоток; запальничку голубого кольору, марки «Віс»; куртку чорного кольору, марки «Nicenice»; спортивні штани сірого кольору, марки Puma; кросівки Sayota біло-зелено-чорного кольору; кофту чоловічу чорного кольору, заборонивши власнику ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителю АДРЕСА_1 , відчужувати, розпоряджатись та користуватись ними.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ігор ОГОРОДНІК