Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2024 року

смт Покотилівка Харківської області

Справа № 635/1282/24

Провадження № 1-кс/635/430/2024

Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001393 від 02 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України про арешт майна,

УСТАНОВИВ:

30 січня 2024 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001393 від 02 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що слідчим відділом відділення поліції №1 ХРУП №2 ГУНП в області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001393 від 02 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України.

Встановлено, що до відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області 01.11.2023 надійшло повідомлення про те, що 31.10.2023 приблизно о 17 годині сталась ДТП за участю автомобіля Renault ARKANA д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , авто Хюндай "Акцент" д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом з пасажиром ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , та авто DAF, д.н.з. НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме зіткнення трьох автомобілів на проїзній частині за адресою: Харківська область, смт Високий, вздовж вул. Київська, біля буд. 17. Внаслідок ДТП пасажир авто Хюндай "Акцент" д.н.з. НОМЕР_2 , ОСОБА_6 , отримав тілесні ушкодження.

На день події учасники дорожньо-транспортної пригоди від надання медичної допомоги відмовились.

Через декілька днів після вказаної події 01.11.2023 до відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області 01.11.2023 надійшло повідомлення про те, що учасником ДТП, пасажиром автомобіля Хюндай "Акцент" д.н.з. НОМЕР_2 , ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , внаслідок пригоди отримані тілесні ушкодження у вигляді компресійного перелому тіла хребця.

За вказаним повідомленням відкрито кримінальне провадження відомості внесено до ЄРДР №0001393 від 02.11.2023 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, -

У ході досудового розслідування, допитані учасники дорожньо-транспортної пригоди, призначено судово-медичну, судову автотехнічну експертизу відносно технічного стану авто та судову автотехнічну експертизу відносно отриманих показань у ході розслідування.

Протягом досудового розслідування транспортні засоби не вилучались.

В рамках досудового розслідування 25.01.2024 проведено огляд місця події за адресою : АДРЕСА_1 , за місцем мешкання свідка ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За вказаною адресою остання зберігає свій автомобіль після ДТП Renault ARKANA д.н.з. НОМЕР_1 .

До вказаного часу огляд транспортного засобу провести не виявлялось можливим, оскільки свідок ОСОБА_4 , ухилялась від викликів та надання проведення огляду вказаного транспортного засобу, перебуваючи на якому, стала учасником дорожньо-транспортної пригоди.

Після проведення огляду за участі експерта автотехнічних досліджень відділу Харківського НДЕКЦ МВС України, транспортний засіб встановлений, як автомобіль Renault ARKANA д.н.з. НОМЕР_1 , що належить на праві власності ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 ( НОМЕР_4 ).

Автомобіль не вилучався та залишений на відповідальне зберігання власнику.

Мета арешту збереження речових доказів для забезпечення подальшого проведення судових експертиз.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився надавши заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Власник майна у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, причини своєї неявки суду не повідомив.

Згідно частини 1 статті 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому засіданні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Суд, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступних висновків

Згідно статті 3 КПК України, слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Клопотання про арешт майна подане з додержанням вимог статті 171 КПК України.

Згідно з частиною 1 статті 172 КРК України , клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

На підтвердження клопотання надано копії з матеріалів кримінального провадження.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження(стаття 131 КПК України).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з частиною 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів справи вбачається, що в провадженні СВ відділення поліції №1 Харківського РУП №2 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001393 від 02 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України.

Згідно протоколу огляду місця події слідує, що 25 січня 2024 року було проведено огляд ділянки території подвір`я, на якому розташований автомобіль, за адресою: АДРЕСА_1 під час якого було виявлено автомобіль «Renault» ARKANA, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

26 січня 2024 року слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 винесено постанову про визнання речових доказів, якою транспортні засоби «Renault» ARKANA, реєстраційний номер НОМЕР_1 та «Hyundai» Accent, реєстраційний номер НОМЕР_2 визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Відповідно до відповіді начальника Територіального сервісного центру МВС №6349 Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській області ОСОБА_9 вбачається, що автомобіль «Renault» ARKANA, реєстраційний номер НОМЕР_1 VIN НОМЕР_5 , зареєстрований на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, судом встановлено, що майно, а саме автомобіль марки «Renault» ARKANA, реєстраційний номер НОМЕР_1 VIN НОМЕР_5 , який належить ОСОБА_4 відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, з врахуванням кваліфікації кримінального правопорушення, за якою здійснюється кримінальне провадження.

Метою накладання арешту на майно, зазначене у клопотанні, є забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів по яким необхідно провести судові експертизи.

Підставою для арешту майна є те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На підставі досліджених в судовому засіданні доказів та наведених у клопотанні доводів, суд дійшов висновку, що необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна є обґрунтованою, оскільки дійсно є підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, вищевказане майно має значення для досудового розслідування.

Арешт вказаного майна, тобто обмеження власності (користування, розпорядження та відчуження) здійснюється з урахуванням гарантій національного законодавства, вимог статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод та не становить втручання, яке не було б пропорційним до відповідної мети.

Таким чином, враховуючи завдання кримінального провадження, з метою недопущення приведення до зникнення, втрати або пошкодження тимчасово вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, суд приходить до висновку стосовно необхідності накладення арешту на зазначене в клопотанні майно.

Щодо вимоги прокурора про визначення місця зберігання майна, суд зазначає наступне.

Згідно частини 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з частини 2 статті 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється згідно «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

З системного аналізу вищевказаних нормативних актів слідує, що визначення місця зберігання речових доказів на стадії досудового розслідування належить до виключної компетенції органів досудового розслідування, а слідчий суддя здійснює лише судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, тому вимога прокурора в цій частині не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 98, 131-132, 170-173, 175 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001393 від 02 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом позбавлення права відчуження, користування та розпорядження транспортним засобом «Renault» ARKANA, реєстраційний номер НОМЕР_1 VIN НОМЕР_5 , власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

В іншій частині клопотання- відмовити.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня надіслати прокурору Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 та власнику майна.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_10