печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_4 заявлене в порядку ст. 206 КПК України, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду на розгляді під головуванням судді ОСОБА_1 перебуває клопотання слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 про встановлення строку стороні захисту для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0001252 від 31.07.2023 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

В судовому засіданні під час розгляду означеного клопотання захисник ОСОБА_4 заявив клопотання в порядку ч. 6 ст. 206 КПК України про застосування заходів безпеки відносно підозрюваного ОСОБА_6 , посилаючись на обставини, які мали місце в ніч з 30 листопада на 1 грудня та з 1 грудня на 2 грудня, а саме: підозрюваний ОСОБА_6 в умовах Київського слідчого ізолятору був підданий катуванню та побиттям, в результаті чого у останнього виявлено перелами 10 і 11 ребер. Вказане підтверджується актом, що був складений в умовах СІЗО торакальним хірургом Київської міської клінічної лікарні №17 ОСОБА_8 . Захисник зазначив, що сьогодні особисто з`явився в лікарню для отримання копії вказаного акта, однак йому було відмовлено з посиланням на відсутність у лікарні такого документу та зазначено, що відповідний акт залишився в СІЗО. 09.12.2023 захисником направлено відповідний адвокатський запит в СІЗО, натомість станом на сьогодні жодної відповіді не надійшло. Крім того, долучив копію виписки лікаря-фельдшера слідчого ізолятору із висновком «підозра на перелом Х-ХІ ребер зліва», вказаний запис виданий підозрюваному вранці 07.12.2023 після огляду. Захисник вказує про наявність підстав вважати про причетність адміністрації ізолятора до подій із ОСОБА_6 , оскільки підозрюваного після відбою, тимчасово переводили до інших камер, де щодо нього застосовувалось насильство. Також вказує, що на сьогодні ОСОБА_6 продовжує утримуватись під вартою в Київському слідчому ізоляторі, тому не може бути впевненим у неповторенні таких випадків, а відтак вважає, що його життя і здоров`я у небезпеці. З урахуванням викладеного, просив вжити відносно підозрюваного ОСОБА_6 заходи безпеки: забезпечити особистою охороною та перевести до слідчого ізолятора СБУ.

Захисник ОСОБА_5 підтримав вказане клопотання, зазначивши, що адміністрація Київського слідчого ізолятора не могла не бути обізнаною у побитті іншими арештантами народного депутата.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав клопотання захисника. Зазначив, що з 14.11.2023 перебував у камері одиночного тримання, до 30.11.2023 жодних проблем не виникало, по прибуттю в СІЗО було проведено медогляд, ніяких скарг на здоров`я чи ушкоджень у нього не було. Ввечері 30.11.2023 приблизно о 21-30 год. його терміново, без надання можливості зібрати речі, перевели в камеру, де трималося близько 10-12 осіб, зазначені особи били його всю ніч, в результаті чого зламали два ребра, а також не давали ліжко, внаслідок чого довелося простояти всю ніч. Після цього працівники СІЗО повернули його у двомісну камеру, зазначивши, що виникла помилка. Завдані тілесні ушкодження були зафіксовані у скарзі в СІЗО. Ввечері 01.12.2023 з`явилися адвокати, з якими вони прийняли рішення заявити про побиття в суботу вранці, при цьому по відбуттю адвокатів, ув`язненого відвели в іншу камеру, де знову побили. Про це побиття сторона захисту заявила зранку 07.12.2023, викликали слідчо-оперативну групу та швидку, остання діагностувала забій грудної клітини, підозру на перелом ребер, синці на обличчі, підшкірні гематоми. Після цього, зробити рентген в приміщенні СІЗО з 02.12 по 07.12 відмовляли, коли долучилися представники омбудсмена - сказали, що рентгенівський апарат не працює, і тільки після того, як захисники ухвалою ВАКС .домоглися проведення невідкладного медичного обстеження, 07.12.2023 було зроблено рентген (за попереднім діагнозом встановлено перелом 10-11 ребер). 08.12.2023 було викликано хірурга Київської міської клінічної лікарні №17, який підтвердив цей діагноз, після чого складено акт сумісного огляду працівниками медичної частини СІЗО та завідувачем відділу політравми, цей акт знаходиться в СІЗО, підозрюваному його надали для ознайомлення. Повідомив, що наразі тимчасово тримається в одномісній камері до вирішення питання про заходи безпеки.

Прокурор заперечував проти задоволення вказаного клопотання, посилаючись на наступне. Заходи безпеки та сам запобіжний захід у вигляді тримання під вартою стосується іншого кримінального провадження, яке не є предметом розгляду як даного судового засідання, так і кримінального провадження №0001252. За змістом ч. 8 ст. 206 КПК України слідчий суддя має право не вживати дій, зазначених у частині шостій цієї статті, якщо прокурор доведе, що ці дії вже здійснені або здійснюються. Наявне відповідне повідомлення Вищого антикорупційного суду, згідно якого в провадженні останнього на розгляді перебуває клопотання ОСОБА_6 про застосування заходів безпеки, судове засідання призначене на 15-30 год. 12.12.2023. Крім того, наявний лист-відповідь старшого слідчого ОСОБА_9 , що ДБР розглянуто відповідне клопотання про застосування заходів безпеки, за результатами розгляду якого 06.12.2023 винесено постанова про відмову у задоволенні клопотання. Наявна ухвала ВАКС від 05.12.2023, якою вирішено зобов`язати уповноважених осіб ДУ «Київський слідчий ізолятор» невідкладно забезпечити проведення медичного обстеження ОСОБА_6 з метою виявлення та фіксації тілесних ушкоджень. Наявна ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.12.2023, якою зобов`язано начальника філії ДУ «Центр охорони здоров`я ДКВС України» в м. Києві та Київській області, начальника ДУ «Київський слідчий ізолятор» організувати невідкладне проведення медичного обстеження, забезпечити право ув`язненого ОСОБА_6 на отримання необхідної медичної допомоги та забезпечення можливості відповідного лікування згідно встановленого діагнозу, зобов`язати слідчого ДБР у кримінальному провадженні перевірити обставини, повідомлені захисником ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 , та прийняти рішення про застосування або про відмову у застосуванні заходів безпеки. Підсумовуючи, прокурор зазначив, що дійсно повідомлені стороною захисту обставини об`єктивно підлягають перевірці, встановленню та потребують вжиття заходів реагування, однак фактично прийняті рішення вказують на відповідне реагування, у зв`язку з чим відсутня необхідність у застосуванні додаткових чи повторних заходів безпеки.

Захисник ОСОБА_4 зазначив, що на сьогоднішній день жоден захід безпеки відносно ОСОБА_6 не виконано, зокрема не виконано ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.12.2023 та ухвалу Вищого антикорупційного суду від 05.12.2023, належне медичне обстеження підозрюваного не здійснено. Також не можна достовірно констатувати, що насильство відносно ОСОБА_6 відбувалося саме в рамках кримінального провадження, в якому останній перебуває в СІЗО, мотиви кривдників не встановлені, тому стверджувати, що це стосується лише кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_10 некоректно.

Вислухавши позиції сторін, додатково дослідивши матеріали справи, слідчий суддя надходить наступних висновків.

Вирішення питання про утримання підозрюваного в камері одиночного утримання, є за своєю суттю заходом забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України на слідчого суддю покладається функція здійснення контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» рішення про застосування заходів безпеки приймається слідчим, прокурором, судом, у провадженні яких знаходяться кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, у розслідуванні чи судовому розгляді яких брали або беруть участь особи, зазначені у статті 2 цього Закону, а також, органом (підрозділом), що здійснює оперативно-розшукову діяльність, щодо осіб, які брали участь або сприяли виявленню, попередженню, припиненню злочинів. Рішення про застосування заходів безпеки може бути прийнято слідчим суддею у випадках, передбачених статтею 206 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 КПК України кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Згідно ч. 6 ст. 206 КПК України якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:

1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;

2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;

3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

З огляду на системне тлумачення положень ст. 2 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», ст. 206 КПК України, рішення про вжиття необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством має повноваження слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, а також слідчий суддя, в судовому засіданні якого особа, що тримається під вартою, заявляє про застосування до неї насильства під час тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.

Отже, доводи прокурора про те, що застосування до ОСОБА_6 насильства пов`язане із іншим кримінальним провадженням, не спростовують обов`язку слідчого судді відреагувати на таку заяву.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» орган, який здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд, одержавши заяву або повідомлення про загрозу безпеці особи, зазначеної у статті 2 цього Закону, зобов`язані перевірити цю заяву (повідомлення) і в строк не більше трьох діб, а у невідкладних випадках - негайно прийняти рішення про застосування або про відмову у застосуванні заходів безпеки. На своє рішення вони приймають мотивовану постанову чи ухвалу і передають її для виконання органу, на який покладено здійснення заходів безпеки. Ця постанова чи ухвала є обов`язковою для виконання вказаними органами. У разі наявності в заяві (повідомленні) про загрозу безпеці особи, зазначеної у статті 2 цього Закону, відомостей про кримінальне правопорушення слідчий, прокурор у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством, починає досудове розслідування, а орган, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчий суддя, суд направляє заяву (повідомлення) відповідному органу досудового розслідування для початку досудового розслідування. Про прийняте рішення терміново в письмовій формі повідомляється заявник.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 8 ЗУ «Про попереднє ув`язнення» взятих під варту осіб тримають у маломісних або загальних камерах. У виняткових випадках, з метою збереження таємниці досудового розслідування, захисту ув`язнених від можливих посягань на їх життя чи запобігання вчиненню ними нового злочину, або за наявності на те медичних підстав за відповідним рішенням особи або органу, які здійснюють кримінальне провадження, чи начальника установи для попереднього ув`язнення, санкціонованою прокурором, їх можуть тримати в одиночних камерах. Застосування цього заходу до неповнолітніх не допускається, а в разі виникнення загрози їх життю вони переводяться до іншої маломісної або загальної камери.

Відповідно до ст. 19 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» безпека осіб, які перебувають в установах виконання покарань чи слідчих ізоляторах або у місцях із спеціальним режимом тримання, забезпечується заходами, зазначеними у статтях 8, 11, 15, 16 цього Закону, за винятками, що випливають з вимог режиму їх тримання. Додатково до них можуть застосовуватися також такі заходи:

а) переведення до іншої установи виконання покарань чи слідчого ізолятора або в інше місце із спеціальним режимом тримання;

б) окреме тримання.

Твердження захисту про застосування до ОСОБА_6 насильства іншими ув`язненими на даний час не спростовано, прокурор в судовому засіданні вказав, що повідомлені стороною захисту обставини дійсно підлягають перевірці.

Посилання прокурора на ч. 8 ст. 206 КПК України слідчий суддя не вважає таким, що свідчить про відсутність підстав для застосування заходів безпеки, оскільки ухвали ВАКС та слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва стосувались проведення медичного обстеження та надання ОСОБА_6 медичної допомоги, а постановою слідчого від 06.12.2023 в застосуванні заходів безпеки відмовлено.

Враховуючи вищевикладене та те, що у своєму клопотанні сторона захисту зазначає про вчинення відносно підозрюваного ОСОБА_6 в камері ДУ «Київський слідчий ізолятор» незаконних дій, пов`язаних із застосуванням до нього насильства з боку інших ув`язнених, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини, статтю 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які покладають на державу обов`язок захищати фізичне здоров`я осіб, позбавлених волі, вважаю за необхідне застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 захід безпеки, передбачений п. б ч. 1 ст. 19 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», у виді окремого тримання, у межах дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вважаю такий захід достатнім та належним для усунення фізичної небезпеки ОСОБА_6 , а тому не вбачаю підстав для переведення підозрюваного до іншого слідчого ізолятора та забезпечення особистої охорони.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» орган, якому доручено здійснення заходів безпеки, встановлює перелік необхідних заходів і способів їх реалізації, керуючись при цьому конкретними обставинами справи і необхідністю усунення існуючої загрози. Про заходи безпеки, умови їх здійснення та правила користування майном або документами, виданими з метою забезпечення безпеки, повідомляється особа, взята під захист. Про вжиті заходи безпеки та їх результати орган, який здійснює заходи, інформує слідчого, прокурора, суд, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, а також слідчого суддю, якщо рішення про застосування заходів безпеки приймалося ним, а в разі усунення загрози подає відповідному органу за місцем перебування особи, взятої під захист, клопотання про скасування заходів безпеки.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 206, 309 КПК України, ст. ст. 3, 19 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заходи безпеки у виді окремого тримання.

Зобов`язати адміністрацію Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України забезпечити утримання підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , окремо від інших осіб, що утримуються в слідчому ізоляторі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1