ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000856 від 01.10.2019,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , подане в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у якому адвокат просить скасувати арешт майна, накладений у кримінальному провадженні №0000856 від 01.10.2019.

20.12.2023 від адвоката ОСОБА_2 надійшла заява з проханням залишити подане клопотання без розгляду, у зв`язку з розірванням договірних відносин з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та втратою повноважень на їх представництво.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя зазначає наступне.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України (ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України).

Разом з тим, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на розгляд сторонами (ч. 3 ст. 26 КПК України).

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений КПК України (ч. 1 ст. 26 КПК України).

Оскільки адвокат ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою, в якій просить залишити без розгляду подане ним в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000856 від 01.10.2019, зазначивши про втрату повноважень на представництво інтересів цих осіб, слідчий суддя дійшов висновку, що особи, в інтересах яких заявлено клопотання, фактично відмовилися від реалізації та використання свого права на підтримання клопотання та розгляду слідчим суддею порушених у клопотанні питань, а відтак, ініційоване адвокатом питання втратило свою актуальність, а тому таке клопотання необхідно залишити без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 9, 22, 26, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1