Справа № 496/8570/23
Провадження № 1-кс/496/261/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2024 року м. Біляївка

Слідчий суддя Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту документів, -

В С Т А Н О В И В:

18 січня 2024 року до суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, відповідно до якого просить скасувати арешт, накладений відповідно до ухвали слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000547 від 13.12.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, а саме на тимчасове посвідчення військовозобов`язаного серії НОМЕР_1 від 20.03.2023 року та довідку ВЛК за № 200 від 02.10.2023 року, та повернути вилучені документи власнику ОСОБА_3 .

Вивчивши клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування, чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення клопотання про скасування арешту майна.

На підставі ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

До клопотання про скасування арешту документів представником заявника були долучені ордер про надання правничої (правової) допомоги, копію адвокатського запита адвоката ОСОБА_4 від 29.12.2023 року до ІНФОРМАЦІЯ_1 та відповіді ІНФОРМАЦІЯ_1 на адвокатський запит від 04.01.2024 року.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено ухвалу слідчого судді про накладення арешту, або будь-яких інших доказів накладення такого арешту.

Враховуючи вказане, а також те, що до матеріалів клопотання не долучено копії ухвали про накладення арешту, інших доказів накладення такого арешту, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, чи накладався арешт на вилучене майно, підстави накладення арешту, тому слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання підлягає поверненню особі, яка звернулась із клопотанням.

Керуючись ст. 7, 9, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту документів повернути особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1