Провадження № 1-кс/752/9239/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року м.Київ

Голосіївський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у зв`язку із виконанням запиту компетентних органів Держави Ізраїль про надання міжнародної правової допомоги. Клопотання погодила прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що у слідчому управлінні Головного управління Національної поліції у м. Києві на виконанні перебуває запит компетентних органів Держави Ізраїль про надання міжнародної правової допомоги у кримінальній справі стосовно ОСОБА_6 .

Відповідно до наданих матеріалів досудового слідства встановлено, що у компетентних органів Держави Ізраїль є справа, відносно ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) (далі по тексту « ОСОБА_8 »), ізраїльський паспорт НОМЕР_1 , паспорт громадянина Ізраїлю № НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який володів численними гральними сайтами і керував платіжною онлайн-платформою з метою отримання доходів в обхід ізраїльського законодавства стосовно азартних ігор загалом та азартних онлайн-ігор зокрема.

Згідно з висновками слідства, ОСОБА_8 у співпраці зі своїми подільниками організовував незаконні азартні онлайн-ігри з метою отримання фінансового прибутку, починаючи з 2014 року. Така мережа була необхідна для того, щоб дозволити ізраїльським резидентам грати в азартні ігри на закордонному сайті ОСОБА_8 . За інших обставин подібні операції були б заблоковані ізраїльськими кредитними компаніями. З цією метою група зв`язалася з компанією «Бетконструкт» (Betconstruct), яка спеціалізується на розробці гральних сайтів. Компанія розробила для групи кілька гральних сайтів в обмін на початковий внесок і додаткові відсотки з прибутку цих сайтів.

Слідство встановило, що ОСОБА_8 володів наступними сайтами: Betfxp, 5cards та royalty777, а також 7xl. У зв?язку з тим, що азартні онлайн-ігри є нелегальними в Ізраїлі, ОСОБА_8 використовував різні способи переказу грошей, щоб обійти це обмеження. Окрім зазначених гральних сайтів, головним центром фінансової діяльності став платіжний портал «Пайостар» (Payostar). Портал пропонував гравцям вибір із різних доступних їм способів оплати для конвертації грошових коштів в азартну валюту. Через ці сайти гравці могли придбати валюту для гральних сайтів в українській та ізраїльській валюті. Як зазначено вище, використовувалися наступні гральні сайти: Betfxp, 5cards та royalty777, а також 7x1.

Домен «Пайостар» був зареєстрований 16 грудня 2016 року і незабаром почав функціонувати. Пізніше, 10 лютого 2019 року, сайт «Пайостар» було деактивовано. Однак через день платформа знову відкрилася під назвою «Егопайз» («Egopay»). Сайти були подібними, мали схожий контент, візуальні ефекти та логотип. Припускається, що ОСОБА_8 перейшов з «Пайостар» на «Егопайз» для того, щоб уникнути виявлення з боку слідчих.

У подальшому, у 2018 році ОСОБА_9 зареєструвала в Україні корпорацію «Пайостар» (Payostar) (надалі по тексту «Анастасія»), громадянка України (адреса компанії: проспект Степана Бандери, буд. 8, корпус 17, м. Київ, 04073, Україна). Зв?язок між онлайн-платформою «Пайостар» («Payostar») і корпорацією «Пайостар» («Payostar») ще не повністю встановлено. Однак контактна інформація ОСОБА_10 була знайдена в телефоні дружини ОСОБА_8 , і, виходячи з поточної зібраної інформації, припускається, що ОСОБА_10 була всього лише зовнішнім обличчям компанії, в той час як за лаштунками вона контролювалася ОСОБА_8 .

Як зазначено вище, існувало безліч способів оплати через «Пайостар», головними з них були методи оплати через сайти «zed-cdkey.co.il» та «zed-cdkey.com». Ці сайти виглядали як звичайні інтернет-магазини для відеоігор. Однак реальною метою цих сайтів було замаскувати процес оплати і надати операціям вигляду законних. Покупець, який заздалегідь знав, що робити, оплачує товар або подарункову карту з інтернет-магазину. Ця схема виявилася можливою, тому що ОСОБА_8 використовував дійсну кредитну лінію, яку він мав від попередніх законних підприємств, якими він володів в Ізраїлі, чиї назви були «Біг ЛВЛ» («Big LVL») та «Геймсерв» («Gameserv»). Таким чином, можна було купити азартну валюту за ізраїльську валюту і зробити цю операцію схожу на законну транзакцію.

Також через «Пайостар» були доступні інші способи оплати, зокрема: переказ готівки за допомогою наперед оплаченого коду, банківський переказ на різні рахунки, внесення готівки на Лондонську фондову біржу, оплату біткоїнами, оплату через ОСОБА_11 та багато інших способів. За допомогою цієї схеми ОСОБА_8 намагався приховати накопичені великі суми готівки та поповнював цими коштами свої власні рахунки, а також рахунки інших членів сім`ї. Ці відхилення від норми були виявлені після перевірки даних операційної активності за вказаними банківськими рахунками.

В ході слідства було встановлено, що можливим співучасником вказаних протиправних дій ОСОБА_8 , був ОСОБА_12 , громадянин України, який надавав підтримку згаданим платформам і підтримував контакт з компанією «Бетконструкт».

Окрім цього, на банківських рахунках інших осіб була виявлена підозріла активність: ОСОБА_13 (дружина ОСОБА_8 ), ізраїльське посвідчення особи НОМЕР_3 , паспорт громадянки України № НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , український ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_7 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_14 ( ОСОБА_15 ), ізраїльське посвідчення особи НОМЕР_8 , паспорт громадянина Ізраїлю № НОМЕР_9 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_3 . ОСОБА_16 , ізраїльське посвідчення особи НОМЕР_10 , паспорт громадянина Ізраїлю № НОМЕР_11 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_4 . ОСОБА_17 ) (батько ОСОБА_8 ), ізраїльське посвідчення особи НОМЕР_12 , паспорт громадянина Ізраїлю № НОМЕР_13 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_5 . ОСОБА_18 , ізраїльське посвідчення особи НОМЕР_14 , паспорт громадянина Ізраїлю № НОМЕР_15 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Вищевказані дії вчиненні в порушення вимог розділу 5737-1977 р.р. Кримінального законодавства Ізраїлю, Постанови Ізраїлю про податок на прибуток 5721-1961 р.р. та Закону Ізраїлю з протидії відмиванню коштів, здобутих злочинним шляхом 5760-2000 р.р.

Слідчий зазначає, що за результатами проведення тимчасового доступу у Державній податковій службі було встановлено банківські рахунки, відкриті у АТ КБ «ПРИВАТБАНК», на які може бути накладено арешт, а саме: НОМЕР_16 , відкритий на ім`я ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , НОМЕР_17 ; НОМЕР_18 , відритий на ім`я ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , НОМЕР_19 , НОМЕР_20 , НОМЕР_21 , НОМЕР_22 , НОМЕР_23 , відкриті на ім`я ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , НОМЕР_24 .

На підставі зазначеного, з метою збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт із забороною користування, відчуження та розпорядження майном, а саме на розрахункові рахунки відкриті у АТ КБ «ПРИВАТБАНК»: НОМЕР_16 , відкритий на ім`я ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , НОМЕР_17 ; НОМЕР_18 , відритий на ім`я ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , НОМЕР_19 , НОМЕР_20 , НОМЕР_21 , НОМЕР_22 , НОМЕР_23 , відкриті на ім`я ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , НОМЕР_24

Також слідчий у клопотанні просить з метою забезпечення арешту майна розглянути клопотання без повідомлення власника майна.

Слідчий в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду клопотання повідомлялась належним чином. Надала заяву про розгляд клопотання без її участі, просила клопотання задовольнити.

Згідно положень ч.2 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливим здійснити розгляд клопотання у відсутність власника майна, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши матеріали клопотання, дослідивши додані слідчим до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Правовою підставою арешту майна є положення ст. 170 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, що передбачено п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України. У цьому випадку за правилами ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У статті 98 КПК України визначені такі критерії щодо речових доказів: матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У відповідності до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Так, у клопотанні слідчий просить накласти арешт з метою збереження речових доказів.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутнє процесуальне рішення слідчого про визнання майна, на яке слідчий у клопотанні просить накласти арешт, речовими доказами.

У змісті клопотання також відсутні відомості щодо підстав чи розумних підозр для висновку про те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є доказом будь-якого кримінального правопорушення, а також відомості про наявність підстав вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Враховуючи зазначене, матеріалами, доданими до клопотання, стороною обвинувачення не доведено, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Крім того, слідчим не виконано вимогу п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України, оскільки в клопотанні про арешт майна відсутня підстава і мета відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Також слідчим не виконано вимогу п.3 ч. 2 ст. 171 КПК України, оскільки долучені до матеріалів клопотання відомості не підтверджують право власності осіб на майно, на яке слідчий у клопотання просить накласти арешт.

Окрім зазначеного, слідчий суддя звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні докази на підставі яких можна дійти беззаперечного висновку про те, що ОСОБА_19 , на майно якого слідчий просить накласти арешт, є тією самою особою щодо майна якої наявне прохання щодо арешту майна у запиті компетентних органів Держави Ізраїль про надання міжнародної правової допомоги у кримінальній справі стосовно ОСОБА_6 .

Щодо майна ОСОБА_21 , на яке слідчий також просить накласти арешт, то долучений до матеріалів справи запит компетентних органів Держави Ізраїль про надання міжнародної правової допомоги взагалі не містить прохання про арешт майна вказаної особи, а в клопотанні слідчого відсутні жодні обґрунтування щодо наявності правових підстав для арешту майна вказаної особи.

За таких обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання про арешт майна, оскільки слідчим не доведено наявність обґрунтованих підстав і мети, відповідно до положень статті 170 цього Кодексу, а також не доведено необхідності такого арешту та наявності ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Керуючись статтями 132, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1