Провадження № 1-кс/185/1857/23
21 вересня 2023 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , у присутності підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тернівка, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, неодруженого, неповнолітніх дітей на утриманні не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -
Клопотанням слідчого, яке надійшло до суду 21 вересня 2023 року, погодженим прокурором, порушується питання про застосування до підозрюваного в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, 22 серпня 2023 року, приблизно о 10 годині 00 хвилин (більш точного часу під час досудового слідства не встановлено), перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зустрів раніше незнайомого йому ОСОБА_6 , який на той час відпочивав на лавці, за адресою: м. Павлоград, вул. Верстатобудівників. У цей же день та час ОСОБА_5 , маючи потребу у здійсненні телефонного дзвінка, але не маючи при собі мобільного телефону, звернувся до ОСОБА_6 із проханням про надання йому мобільного телефону для телефонного дзвінка, на що отримав згоду та отримав від ОСОБА_6 мобільний телефон торгівельної марки «Bravis», модель якого - F241 Blade Dual Sim (gold).
Після здійснення телефонного дзвінка, у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна та звернення його на свою користь, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання наслідків, розуміючи, що мобільний телефон, марки «Bravis», модель F241 Blade Dual Sim (gold) йому не належить.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне повторне викрадення чужого майна, діючи в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , 22 серпня 2023 року, приблизно о 10 годині 00 хвилин (більш точного часу під час досудового слідства не встановлено), скориставшись тим, що ОСОБА_6 відволікся та не спостерігає за ним, будучи впевненим у тому, що його дії залишаються ніким не поміченими, розуміючи протиправний характер своїх дій, але не відмовляючись від них, з корисливих мотивів, викрав мобільний телефон, торгівельної марки «Bravis», модель F241 Blade Dual Sim (gold), вартістю 383,00 грн., який належить ОСОБА_6 .
У подальшому ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник з викраденим майном та розпорядився ним на власний розсуд.
Своїми злочинними діями ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_6 матеріального збитку на суму 383,00 грн.
Умисні протиправні дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у викраденні чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.
21 вересня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно в умовах воєнного стану.
На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного ОСОБА_5 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою у зв`язку з обґрунтованою підозрою у вчиненні ним кримінального правопорушення, враховуючи, що ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від п`яти до восьми років, перебуваючи під загрозою застосування до нього суворого покарання, у разі доведеності його вини у вигляді позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слідчий та прокурор у судовому засіданні підтримали клопотання, просили його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 підозру визнав, заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання його сестри.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.
21 вересня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
21 вересня 2023 року підозрюваним було отримано копію клопотання з доданими матеріалами про застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілих по даному кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Так статтею 178 КПК України зазначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_5 , останній є особою, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, є тяжкими злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від п`яти до восьми років, не одружений, не має офіційного місця роботи, що свідчить про відсутність законного достатнього джерела доходу, не має постійного місця проживання, раніше судимий, останній раз 17 лютого 2023 року Павлоградським міськрайонним судом за ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 70 КК України до 5 років позбавлення волі. На підставі ст.ст. 75, 76 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 2 роки.
Суд вважає цілком доведеним існування як ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, а також ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.
Крім того, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений слідчим суддею, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, що йому інкримінується.
Відтак, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.
У чинність ч. 4 с. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що злочини у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 згідно ст. 12 КК України належить до тяжкого злочину, обставини вчиненого злочину, майновий стан підозрюваного та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд вважає за необхідне застосувати до нього розмір застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч. 3 ст. 182 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тернівка, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, неодруженого, неповнолітніх дітей на утриманні не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючого : АДРЕСА_2 , раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту проголошення ухвали, а саме з 15.00 год. 21 вересня 2023 року до 15 год. 00 хв. 19 листопада 2023 року.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ. Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з - під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрюваний ОСОБА_5 буде вважатися таким, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
2) не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з м. Тернівка, Павлоградського району, Дніпропетровської області;
3) надати до СВ Павлоградського РВП ГУНП Дніпропетровській області закордонний паспорт на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 для подальшої передачі в установленому законом порядку до Павлоградського РВП ГУ ДМС України в Дніпропетровській області.
У разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків не може перевищувати двох місяців.
У випадку невиконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ст. 194 КПК України.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1