Номер провадження:1-кп/521/1603/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2023 року Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178 від 30.03.2023 року, відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Херсон, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції)

ВСТАНОВИВ:

До Малиновського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого, яке мотивував тим, що підставою продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого, є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п.1, п.3, п. 4, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Також, прокурор вказує, що застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно обвинуваченого, передбачених ст. 176 КПК України, не забезпечить дієвості цього кримінального провадження та буде недостатнім для запобігання ризикам наведених в клопотанні, що будуть перешкоджати вирішенню таких завдань кримінального провадження як забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, з тим щоб обвинувачена, була притягнута до відповідальності в міру своєї вини.

Забезпечити доставку до суду обвинуваченого не представилося можливим у зв`язку з веденим в Україні військовим станом та фактичними бойовими діями на території держави, відповідно до Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про ведення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року, у зв`язку з чим судом були вжитізаходи щодо проведення судового засіданні у режимі відеоконференції з ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор» за участю ОСОБА_3 .

Прокурор в судовому засіданні вважав необхідним продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 на 60 днів, оскільки продовжують існувати ризики, враховані при обрані йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Обвинувачений та його захисник не заперечували проти продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, однак просили визначити обвинуваченому розмір застави, та не заперечували проти призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, клопотання прокурора та долучені документи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний суд розпорядженням від 26.09.2022 № 52 змінив територіальну підсудність судових справ на Малиновський районний суд м. Одеси.

Разом з тим, рішенням Вищої ради правосуддя вирішено продовжити Одеському апеляційному суду, Київському, Малиновському, Приморському, Суворовському районним судам міста Одеси, Біляївському, Комінтернівському районним судам Одеської області, Теплодарському міському суду Одеської області розгляд справ (проваджень), які надійшли на розгляд цих судів у порядку, визначеному частиною сьомою статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», та відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52).

Таким чином, дане кримінальне провадження підсудне Малиновському районному суду м. Одеси, підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п. п. 4-8, п. 10 ч.1 або ч.2 ст. 284 КПК України, або зупинення провадження, немає.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, відтак підстав для його повернення прокурору - немає.

Частиною 4 ст. 315 КПК України визначено, що під час підготовчого судового засідання суд роз`яснює обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 КПК України визначено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.

Частиною 2 цієї ж статті визначено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.

Прикінцевими та перехідними положеннями Закону № 817-IX передбачено, що у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, в якому до набрання чинності цим Законом колегіальний склад суду визначено за правилами, що діяли до набрання чинності цим Законом, і відбувається підготовче судове засідання, а судовий розгляд ще не призначений, судовий розгляд у кримінальному провадженні проводиться і завершується складом суду, передбаченим з урахуванням положень цього Закону.

Судом було роз`яснено обвинуваченому, що він обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, і тому він має право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів.

В судовому засіданні обвинувачений та його захисник зазначили, що вони мають клопотання про колегіальний розгляд кримінального провадження, та бажають, щоб провадження здійснювалось колегією суддів.

При вирішенні питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою,суд приймає до уваги те що він обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, який є особливо тяжким злочином, разом з цим суд враховує підвищений ступінь суспільної небезпеки злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , а саме, злочини проти основ національної безпеки України є найбільш суспільно небезпечними посяганнями. Їх родовим об`єктом виступають суспільні відносини, які забезпечують державну безпеку, конституційний лад, суверенітет, територіальну цілісність і недоторканність, обороноздатність, тобто основи національної безпеки України. Таким чином, родовим об`єктом цих злочинів є суспільні відносини, що забезпечують саме існування України як суверенної, незалежної, демократичної, соціальної і правової держави (ст. 1 Конституції України).

Також, встановлено, що існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме що тяжкість покарання, яке може загрожувати обвинуваченому у разі визнання його винним, може спонукати його до переховування від суду, з метою уникнення та ухилення від кримінальної відповідальності та покарання за кримінальне правопорушення, у скоєнні якого останній обвинувачується, оскільки міцні соціальні зв`язки відсутні.

Крім того, у справі не допитані свідки, тому суд приходить до висновку про наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, що дає підстави вважати що не виключена можливість впливу обвинуваченого на цих осіб з метою надання бажаних показів.

Крім того, як вбачається з наявних в розпорядженні суду документів, діяльність ОСОБА_3 носила системний характер, була усвідомленою та мала найвищий ступінь суспільної небезпеки. Продовження цієї діяльності, за умови доступності засобів мобільного зв`язку, наявності зв`язків з представниками держави - агресора, може призвести до подальшої шкоди національним інтересам та обороноздатності України,у зв`язку з чим суд приходить до висновку про наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, що дає підстави вважати що обвинувачений може продовжити кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується.

Стороною захисту не доведено, що встановлені судом ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на цей час припинили існування або зменшились.

Даних про такий стан здоров`я особи, що б унеможливлювало застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суду не надано.

Також судом взяті до уваги відомості про вік і сімейний стан обвинуваченого, які не перешкоджають перебуванню в слідчому ізоляторі, відсутність членів сім`ї чи утриманців, які потребують догляду за ними виключно обвинуваченим.

Зазначені в ухвалі обставини свідчать про недостатність будь-яких інших запобіжних засобів для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого та виправдовують продовження дії застосованого запобіжного заходу щодо нього.

Крім того, ризики, які дають підстави вважати, що обвинувачений може не виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки, є реальними, вони виключають можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого на більш м`який.

Метою продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків у цьому провадженні та продовжити кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого, не встановлено.

Враховуючи передбачені ст.177 КПК України вимоги процесуального законодавства, які визначають мету і підстави застосування запобіжних заходів, суд приходить до висновку що клопотання прокурора підлягає задоволенню частково.

Разом з тим, суд враховує, що під час дії воєнного стану суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Враховуючи положення ч. 4 ст. 183 КПК України, вважаю за необхідне розмір застави не назначати, в зв`язку з тим що в даному випадку ОСОБА_3 , обвинувачується у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК Українита стороною захисту не надано документів, які б давали підстави для визначення обвинуваченому розміру застави.

Крім того, в судовому засіданні захисник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про скасування арешту майна, в якому просить скасувати арешт з належного ОСОБА_3 паспорту та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, оскільки арешт майна ОСОБА_3 перешкоджає його праву вільно розпоряджатися, володіти і користуватися своїм майном.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, зазначивши, що на теперішній час скасування арешту є недоцільним.

Обвинувачений, підтримав клопотання про скасування арешту.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При вирішенні питання щодо скасування арешту, суд приймає до уваги те, що стороною захисту не було надано жодних матеріалів, які б вказували на належність даного майна та те, що на нього накладено арешт.

Враховуючи викладене, суд на теперішній час, не в змозі перевірити доводи сторони захисту, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або що він накладений необґрунтовано, а тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 174, 177, 178, 183, 199, 314 316, 371, 372, 376, 392 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000178, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 30.03.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, на 26 вересня 2023 року о 11 год. 00 хв.

Судовий розгляд здійснювати колегіально судом у складі трьох суддів, у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Малиновського районного суду м. Одеси, за участю прокурора, потерпілих, обвинуваченого та його захисника.

Передати вказане кримінальне провадження до кримінальної канцелярії Малиновського районного суду м. Одеси для визначення складу суду, у складі трьох суддів.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Продовжити строк дії обраного обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на 30 (тридцять) днів, тобто до 19 жовтня 2023 року, включно.

В задоволені клопотання захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 , про скасування арешту з майна відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині продовження строку дії обраного обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути подана до Одеського апеляційного суду протягом 7 діб з дня її проголошення. Ухвала суду в цій частині набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду в цій частині, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

В решті ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1