31.10.2023 Єдиний унікальний № 371/1620/23
провадження № 1-кс/371/355/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про застосування запобіжного заходу

31 жовтня 2023 року м. Миронівка

ЄУН 371/1620/23

Провадження № 1-кс/371/355/23

Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю :

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_5 , підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000350, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 жовтня 2023 року за ст. 185 ч. 4 КК України,

У С Т А Н О В И В :

Клопотання подано слідчому судді 31 жовтня 2023 року.

Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання.

Підтвердженням вручення копій клопотання та доданих до нього документів підозрюваному є розписка про їх отримання 31 жовтня 2023 року о 12 год. 10 хв.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_4 повідомив, що клопотання з додатками вручено йому своєчасно, наявні підстави для розгляду клопотання.

За обставинами кримінального правопорушення, викладеними у клопотанні, ОСОБА_5 підозрюється у таємному викраденні чужого майна, поєднаному з проникненням у інше приміщення, в умовах воєнного стану, наявні ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, зазначених у ньому, вказав, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної поведінки підозрюваного.

Підозрюваний не заперечив факту вчинення ним кримінального правопорушення, просив не застосовувати до нього найбільш суворий запобіжний захід, оскільки бажає бути вдома. Пояснив, що має статус учасника бойових дій, не є врівноваженим, на нього негативно впливає факт вживання спиртних напоїв.

Захисник підозрюваного просив у задоволенні клопотання відмовити. Вказав, що клопотання є необґрунтованим, наведені прокурором ризики є надуманими, не підтверджені доказами. Вважає, що підозрюваному ОСОБА_5 необхідно обрати більш м`який запобіжний захід. ОСОБА_5 має проблеми зі здоров`ям, оскільки отримав контузію під час виконання обов`язків з військової служби. Достатнім вважає обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу.

Оцінка змісту клопотання, наданих матеріалів та доводи учасників судового провадження вказують на наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При обранні запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження, враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК України.

Слідчим суддею встановлені наступні обставини.

29 жовтня 2023 року, за фактом таємного викрадення чужого майна, поєднаному з проникненням у інше приміщення, вчиненого в умовах воєнного стану, до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000350 внесені відомості про кримінальне провадження за ст. 185 ч. 4 КК України, розпочато досудове розслідування. Підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань було повідомлення ОСОБА_6 про факт таємного викрадення належного їй майна.

Ці обставини підтверджені даними Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом клопотання та доводами прокурора, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що 28 жовтня 2023 року у вечірній час доби, точного часу органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 проходив поряд з магазином СТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який розташований по вулиці Берегова, 2, села Салів Обухівського району Київської області та у цей час у останнього виник злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна з вказаного магазину, з метою подальшого обернення його на власну користь.

Цього ж дня, 28 жовтня 2023 року у вечірній час доби, точного часу досудовим розслідуванням встановлено не було, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення будь-якого чужого майна з магазину СТ «Вишиванка» за вищевказаною адресою, діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, пересвідчившись, що його дії залишаються не поміченими з боку сторонніх осіб, за допомогою фізичної сили шляхом механічного пошкодження цілісності частини цегляної стіни, проник в підсобне приміщення та торгову залу магазину СТ «Вишиванка», де відшукав та таємно викрав алкогольні та слабоалкогольні напої різних видів, тютюнові вироби різних марок та продукти харчування, належні Споживчому товариству «Вишиванка». Після цього ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник та викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

29 жовтня 2023 року ОСОБА_5 було затримано за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, що підтверджується даними протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 29 жовтня 2023 року.

30 жовтня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, за дії, які були вчинені ним вніч з 28 жовтня 2023 року на 29 жовтня 2023 року і полягали у таємному викраденні чужого майна, поєднаному з проникненням у інше приміщення, в умовах воєнного стану.

Прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ст. 185 ч. 4 КК України, та наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

На підтвердження встановлених обставин кримінального правопорушення, слідчим до клопотання додано копії: заяви ОСОБА_6 від 29 жовтня 2023 року, протоколів огляду місця події від 29 жовтня 2023 року, ілюстративних таблиць до протоколів огляду місця події від 29 жовтня 2023 року, протоколу допиту представника потерпілої юридичної особи ОСОБА_6 від 29 жовтня 2023 року, інвентаризаційного опису товару від 30 жовтня 2023 року, акту про застосування службового собаки від 29 жовтня 2023 року.

Щодо обґрунтованості підозри слідчий суддя зазначає таке.

Оцінивши наведені вище докази в їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в межах судового контролю, який наразі здійснюється, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

На підставі встановлених обставин, слідчий суддя погоджується з твердженнями про те, що ОСОБА_5 може бути причетним до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Частина 4 ст. 185 КК України встановлює відповідальність за крадіжку, вчинену у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану.

Згідно з усталеною судовою практикою, яка обґрунтовується рішеннями Європейського суду з прав людини (у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, у справі «Мюррей проти Обєднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року та у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати обєктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Також, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які обєктивно звязують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Саме з огляду на таке розуміння обґрунтованості підозри слідчий суддя вирішував це клопотання, та дійшов висновку про те, що описана у клопотанні фабула, в сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України.

В ході досудового розслідування встановлені переконливі факти, на підставі розумної оцінки яких можливо визнати причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину вірогідною.

Попередня правова оцінка зібраних на момент подання клопотання про застосування запобіжного заходу доказів сторони обвинувачення вказує на ті обставини, що підозра за ст. 185 ч. 4 КК України є обґрунтованою, в розпорядженні слідчого є здобуті у визначеному законом порядку достатні дані, які вказують на наявність ознак злочину.

Мотиви слідчого судді щодо ризиків є наступними.

Клопотання обґрунтовано наявністю ризиків переховування від органів досудового розслідування і суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

На переконання слідчого судді, ризики, що дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Водночас КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Перевіряючи існування зазначених прокурором ризиків, слідчий суддя виходить із такого.

Слідчий суддя переконаний, що ймовірна можливість переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується перш за все тим, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, передбачає покарання у виді позбавлення волі та строк від п`яти до восьми років, що згідно з класифікацією кримінальних правопорушень, передбачених ст. 12 КК України, є тяжким злочином. Тому, на переконання слідчого судді, тяжкість покарання, сама по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідчий суддя не виключає можливості виїзду ОСОБА_5 на тимчасово окуповану територію України, з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється. Очевидно, що в умовах, які існують в Україні, викликаних військовою агресією російської федерації проти України, у підозрюваного збільшуються можливості для ухилення від органів досудового розслідування та суду.

Зіставлення можливих для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його увязнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі, переконують слідчого суддю у тому, що ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду є достатньо вірогідним.

Слідчим суддею встановлено, що дії, що мали місце в ніч з 28 жовтня 2023 року на 29 жовтня 2023 року, вчинені підозрюваним під час перебування в провадженні Миронівського районного суду Київської області кримінального провадження № 0000018 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ст.ст. 125 ч. 2, 162 ч. 1 КК України. Маючи статус обвинуваченого у даному кримінальному провадженні, ОСОБА_5 допускав факти неявки в судове засідання, піддавався приводу, продовжив протиправну діяльність та підозрюється у вчиненні нового кримінального правопорушення. Тому, існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий суддя визнає спроможним.

На підтвердження ризиків додано копії письмових документів : вимоги УІТ ГУ МВС України в Київській області № 6822/102/1602/23 від 30 жовтня 2023 року, обвинувального акта у кримінальному провадженні № 0000018 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ст.ст. 125 ч. 2, 162 ч. 1 КК України, судових рішень про застосування до ОСОБА_5 як обвинуваченого у іншому кримінальному провадженні приводу : ухвали Миронівського районного суду Київської області від 27 квітня 2023 року та від 03 липня 2023 року.

Мотиви суду щодо запобіжного заходу, який слід застосувати щодо підозрюваного та інші питання.

Оскільки раніше було встановлено обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, та наявність декількох ризиків, то з метою забезпечення дієвості кримінального провадження, застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного є обєктивно необхідним.

Прокурор просив застосувати щодо ОСОБА_5 найбільш суворий запобіжний захід - тримання під вартою на 60 днів, покликаючись на обґрунтованість підозри та наявність ризиків. Прокурор вважав, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених КПК України, не забезпечить виконання підозрюваним своїх обов`язків та не запобігатиме існуючим ризикам.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Підозрюваний є особою, яка раніше не судима та підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності зазначених ризиків, слідчий суддя відповідно до ст. 178 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує наступні обставини: вагомість наданих прокурором доказів на підтвердження вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі його визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а саме позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років; вік підозрюваного 30 років, наявність у провадженні суду обвинувального акту щодо вчинених підозрюваним кримінальних правопорушень.

Підозрюваний ОСОБА_5 зареєстрований та проживає з матір`ю та неповнолітньою сестрою

по АДРЕСА_1 . За час проживання у вказаному населеному пункті зарекомендував себе негативно, не мав постійного місця роботи, зловживав спиртними напоями, вчиняв скандали вдома, були неодноразові усні скарги від жителів села Салів, на неодноразові зауваження не реагував.

Мати підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_7 категорично заперечила проти обрання її сину запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Такі дані містяться в характеристиці № 02-37/46 від 30 жовтня 2023 року, довідці № 295 від 30 жовтня 2023 року, виданих Козинським старостинським округом, та заяві ОСОБА_7 .

Підозрюваний є особою, яка неодноразово притягувалася до адміністративної відповідальності, в тому числі за вчинення домашнього насильства. На підтвердження таких обставин додані копії протоколів про адміністративне правопорушення : серія ВАВ №475247 від 27 лютого 2023 року, серія ГП № 585192 від 28 квітня 2023 року, серія ГП № 585195 від 19 травня 2023 року, серія ГП № 585197 від 06 червня 2023 року, серія ГП № 585199 від 16 червня 2023 року, серія ВАВ № 104642 від 02 вересня 2023 року, протоколи про адміністративне затримання серії АА № 180275 від 14 липня 2023 року, та серії АА № 180277 від 25 липня 2023 року, постанов Миронівського районного суду Київської області від 04 липня 2023 року, 21 червня 2023 року, 28 вересня 2023 року, 16 жовтня 2023 року.

Відомостей, які свідчили б про неможливість застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, сторонами не надано.

Отже, зважаючи на положення п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, до ОСОБА_5 може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання затриманого - з моменту затримання (частини 1, 2 ст. 197 КПК України).

Зважаючи на встановлені судом ризики, про які йшлося вище, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Такий строк необхідно обраховувати з моменту затримання підозрюваного ОСОБА_5 .

Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, слідчий суддя, врахував наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України. Така оцінка стосується перспективних фактів, тому слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш мякі запобіжні заходи, в тому числі домашній арешт та інші, не зможуть запобігти визначеним ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

На переконання слідчого судді, застосування щодо ОСОБА_5 більш мякого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, буде недостатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обовязків та для запобігання реалізації ним встановлених ризиків. Ця позиція слідчого судді обґрунтовується сукупністю усіх без винятку обставин, наведених раніше в цій ухвалі.

Та обставина, що ОСОБА_5 має статус учасника бойових дій, не спростовує наведених висновків щодо виду запобіжного заходу, який підлягає до застосування.

Слідчий суддя також враховує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення дієвості кримінального провадження, тобто досягнення його завдань, чого можливо досягнути лише за умови нівелювання ризиків кримінального провадження. За таких обставин, необхідним є саме тримання підозрюваного під вартою, оскільки застосування більш мякого запобіжного заходу у цьому кримінальному провадженні буде не недієвим.

Тому, враховуючи вищевикладене, слідчий суддя доходить висновку, що щодо ОСОБА_5 слід застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та таке обмеження права підозрюваного на свободу не суперечить положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки існують ознаки суспільного інтересу, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків передбачених ч. 4 цієї статті.

На підставі ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п. 2 ч. 5 статті 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , заставу необхідно визначити у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання ним покладених обов`язків.

За ч. 7 ст. 183 КПК України, у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою цієї статті, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, доцільним є покласти на нього обов`язки, визначені п.п. 1, 2, 3 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Керуючись ст.ст. 176-179, 182-184, 193, 194, 196, 202, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_5 , підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000350, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 жовтня 2023 року за ст. 185 ч. 4 КК України, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця села Лази Тячівського району Закарпатської області, адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою рахувати з 29 жовтня 2023 року.

Строк дії ухвали - до 24.00 години 27 грудня 2023 року.

Визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області UA0018661, банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, код ЄДРПОУ 26268119.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки, визначені п.п. 1, 2, 3 ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати на виклики до слідчого Відділу поліції № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_8 з періодичністю не рідше одного разу на тиждень, повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання, не відлучатись з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити у два місяці з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Попередити підозрюваного, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків після внесення застави, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному КПК України, та звернуто заставу в дохід держави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1