Справа № 471/480/23
Провадження № 1-кс/477/670/23
УХВАЛА

(повний текст)

23 червня 2023 року м.Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Жовтневого районного суду Миколаївської області заяву про відвід слідчого судді Братського районного суду Миколаївської області ОСОБА_6 у розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою щодо ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000110,

В С Т А Н О В И В:

23 червня 2023 року на підставі ухвали Миколаївського апеляційного суду від 22 червня 2023 року до суду надійшла для розгляду заява з долученими матеріалами про відвід слідчого судді Братського районного суду Миколаївської області ОСОБА_6 у розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000110 від 27 квітня 2023 року.

Крім цього, до початку судового розгляду захисник ОСОБА_4 подав доповнену заяву.

Подану ним заяву про відвід слідчому судді захисник - адвокат ОСОБА_4 мотивував тим, що на розгляді у слідчого судді Братського районного суду Миколаївської області ОСОБА_6 перебуває на розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України. Кримінальне провадження внесене 27 квітня 2023 року до ЄРДР за № 0000110.

21 червня 2023 року він перебував у СВ ВП №1 Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області, де його підзахисному - підозрюваному ОСОБА_5 була вручена копія клопотання про продовження строку тримання під вартою та додатних до нього матеріалів, при цьому слідчий ОСОБА_7 повідомив, що 22 червня 2023 року об 11-00 годині або о 14-00 годині буде розглянуто вказане клопотання.

О 16-17 годині йому зателефонував слідчий СВ ВП №1 Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 та повідомив, що розгляд клопотання призначений на 11-00 годину 22 червня 2023 року.

22 червня о 09-38 годині йому зателефонував секретар судді та повідомила, що 22.06.2023 року об 11-00 годині буде розглядатись клопотання про продовження строку тримання під вартою. Разом з тим на сайті суду станом на 09-00 годину була відсутня інформація про надходження клопотання для розгляду.

Зазначене підтверджує, що прокурор, слідчий та слідчий суддя перебували у домовленості щодо визначення часу та дати розгляду клопотання до моменту надходження самого клопотання до судової установи.

Крім цього, під час судового засідання були допущені порушення ст. 342 КПК України, а саме: секретар не доповів, хто з`явився в судове засідання, не встановив особи, не перевірив повноваження захисників і представників, не з`ясовував, чи вручено судові виклики та повідомлення тим, хто не прибув, та не повідомив про причини їх неприбуття, якщо такі відомі.

Вважає, що слідчий суддя ОСОБА_6 не може брати участь у розгляді клопотання, оскільки судом було допущено ряд порушень КПК України під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою його підзахисного та обставини вказують на попередню домовленість слідчого прокурора та слідчого судді, що вказує на договір між сторонами.

В судовому засіданні захисник - адвокат ОСОБА_4 підтримав викладені у заяві обставини, що, на його думку, підтверджують упередженість судді, та просив заяву про відвід слідчого судді задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника, просив заяву задовольнити.

Прокурор заперечував проти задоволення заяви, через її необґрунтованість та недоведеність, та просив у задоволенні відводу слідчого судді відмовити.

Вислухавши думку учасників судового засідання щодо заяви про відвід слідчому судді Братського районного суду Миколаївської області ОСОБА_6 , вивчивши заяву про відвід судді з наданими доповненнями та доданими матеріалами, суддя дійшов наступного висновку.

Частиною 1 статті 75 КПК України визначено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі "Мироненко і Мартенко проти України", "Олександр Волков проти України").

У висновку № 3 (2002) КРЄС для Комітету Міністрів Ради Європи підкреслюється, що мета, для досягнення якої повноваження надані суддям, - дати їм можливість здійснювати правосуддя шляхом застосування закону, забезпечуючи право кожної людини реалізовувати належні йому права та/або законні інтереси, яких вона була або може бути несправедливо позбавлена.

Дійсно, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому, не можуть бути підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

У своїй заяві та в судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_4 вказував на упередженість слідчого судді, що виразилась у попередньому узгодженні дати та часу розгляду клопотання про продовження тримання під вартою.

Як було встановлено в судовому засіданні станом на 22 червня 2023 року в Братському районному суді Миколаївської області працює лише один суддя ОСОБА_6 , яка одночасно є і слідчим суддею. Тобто, безальтернативно це клопотання мала розглядати вона. З огляду на те, що строк тримання під вартою підозрюваного закінчувався і нормами законодавства визначено у який термін має бути подане та розглянуте клопотання щодо продовження строку тримання під вартою, цілком логічним є те, що слідчий назвав дату, коли планував подати вказане клопотання. При цьому точного часу не вказав, зазначивши лише, що це може бути об 11-00 або 14-00 годині. Суддя, що розглядає заяву про відвід, не мав можливості безпосередньо у слідчого з`ясувати, виходячи з чого він повідомив захиснику такий час. Оскільки час було вказано варіативно, то слід дійти висновку, що слідчий керувався сталою практикою судді ОСОБА_6 , яка працює одна, щодо часу призначення такої категорії справ.

З чого слід дійти висновку, що твердження захисника щодо існування домовленостей між слідчим суддею, прокурором та слідчим щодо часу призначення розгляду клопотання є лише припущенням. Захисник долучив до заяви копію журналу вхідних/вихідних дзвінків. Разом з тим вказане підтверджує лише факт дзвінка, але не зміст розмови. Крім цього, не надані докази на підтвердження того, що номера телефонів, зазначених у роздруківці, належать саме тим особам, яких зазначає захисник.

Визначення дати та часу судового засідання по розгляду клопотання без узгодження цього з захисником не може свідчити про упередженість суду, оскільки суд/суддя призначає засідання, виходячи зі строків розгляду клопотання/справи та свого робочого графіку з урахуванням раніше призначених справ.

Крім цього, рішення судді за результатом розгляду клопотання не є остаточним і може бути оскаржене до апеляційного суду.

За такого, слід дійти висновку, що твердження захисника щодо упередженості судді за вищезазначених обставин є надуманим та не підтверджується належними та допустимими доказами.

Щодо відсутності даних на сайті суду про надходження клопотання, то вказане може свідчити лише про неналежне виконання працівниками суду своїх обов`язків щодо розміщення на сайті цієї інформації.

Також суддя критично ставиться як до підстави відводу недотримання слідчим суддею ОСОБА_6 та секретарем судового засідання під час проведення судового засідання вимог ст. 342 КПК України (секретар не доповів, хто з`явився в судове засідання, не встановив особи, не перевірив повноваження захисників і представників, не з`ясовував, чи вручено судові виклики та повідомлення тим, хто не прибув, та не повідомив про причини їх неприбуття, якщо такі відомі), оскільки зазначене може бути підставою для подання апеляційної скарги, а не заяви про відвід судді, і, у разі визнання апеляційною інстанцією недотримання цих вимог істотними порушеннями кримінального процесуального закону, це є підставою для скасування ухваленого слідчим суддею рішення.

Будь-яких інших обставин, які відповідно до КПК України, є підставою для відводу слідчого судді захисник не зазначив, та доказів на підтвердження цього не надав.

За таких обставин вважаю, що заява про відвід слідчому судді Братьського районного суду Миколаївської області ОСОБА_6 не підлягає задоволенню, оскільки зазначені у заяві про відвід обставини є лише припущеннями захисника та не підтверджуються дослідженими в судовому засіданні доказами.

Керуючись статтями 75, 80-82, 369-372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Братського районного суду Миколаївської області ОСОБА_6 у розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою щодо ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000110, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 152 КК України, справа № 471/480/23 (провадження № 1-кс/471/180/23) відмовити.

Матеріали клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 на 103 аркушах повернути для подальшого розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 28 червня 2023 року.

Суддя ОСОБА_1