Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/931/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2023 року смт.Народичі

Народицький районний суд Житомирської області в складі:

під головуванням судді ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у режимі відеоконференції матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000237 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 185, частиною 2 статті 190, частиною 1 статті 263, частиною 1 статті 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Народицького районного суду Житомирської області надійшов обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 185, частиною 2 статті 190, частиною 1 статті 263, частиною 1 статті 309 КК України.

До початку підготовчого засідання прокурор подав до суду клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, мотивуючи тим, що останній обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, обвинувачений не працює, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних злочинів, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків й продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, а тому, застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить можливість запобігання ризиків, визначених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України та належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні вимоги клопотання підтримав.

Обвинувачений в підготовчому судовому засіданні щодо задоволення клопотання не заперечував.

Потерпілі в підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора підтримали.

Заслухавши думку учасників підготовчого судового провадження, суд дійшов такого висновку.

Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За правилами частини 3 статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Перевіряючи обґрунтованість обвинувачення, суд виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що наявні відомості, які вказують на обґрунтоване обвинувачення, що навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів у зазначених прокурором обставинах пред`явленого обвинувачення.

Оцінюючи зазначені прокурором ризики, суд зважає на те, що судовий розгляд провадження по суті ще не розпочато, обвинувачений у судовому засіданні не був допитаний, його позиція щодо обставин справи суду не відома, а тому приходить до висновку, що існує обґрунтований ризик того, останній може незаконно впливати на потерпілих, свідків, експерта, спеціаліста у кримінальному провадженні, які також судом не допитувались.

Також суд враховує те, що обвинувачений звільнився з місць позбавлення волі в квітні 2023 року, має не зняті й не погашені у встановленому законом порядку судимості за вчинення умисних злочинів, й приходить до висновку про існування обґрунтованого ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

З огляду на тяжкість покарання, передбаченого за вчинення кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_6 , суд приходить до висновку, що ризик переховування від суду є обґрунтованим.

На підставі зазначеного й враховуючи особу обвинуваченого, який не працює, не має стабільного доходу та міцних соціальних зв`язків, суд приходить до висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним вище ризикам, а тому клопотання прокурора слід задовольнити.

Частиною 3 статті 183 КПК України встановлено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 182 КПК України розмір застави, щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на зазначене, суд вважає можливим визначити обвинуваченому розмір застави у п`ятдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134 200 гривень.

Керуючись статтями 177, 182, 183,314-316 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Визначити ОСОБА_6 розмір застави у п`ятдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134 200 гривень.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 такі обов`язки:

не відлучатися з місця проживання без дозволу суду;

повідомляти суд про зміну свого місця проживання, а у разі працевлаштування - про місце роботи;

утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;

прибувати за кожною вимогою до суду.

Строк дії ухвали до 15 годин 30 жовтня 2023 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду через Народицький районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя:ОСОБА_7