УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ Національної поліції у місті Києві ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000121 від 07.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави,

встановив:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ Національної поліції у місті Києві ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000121 від 07.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Макіївка Донецької області, громадянина України, неодруженого, з вищою освітою, працюючого на посаді начальника відділу управління майном та за сумісництва начальника виробничого відділу Державного підприємства Міністерства оборони України «Київське управління механізації і будівництва», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого) у передбаченому ч. 5 ст. 182 КПК України порядку запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , наступні обов`язки підозрюваного протягом 2 (двох) місяців: прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою та кожної середи тижня місяця о 09 годині 30 хвилин, до адреси: м. Київ,вул. Володимирська, 15, кабінет № 417 (слідче управління, старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_4 ); повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, місця роботи; не відлучатися за межі міста Києва та населеного пункту: АДРЕСА_1 , в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора, або суду; не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом, а саме адресу: м. Київ, вул. Бориспільська, буд. 26 Д, де знаходиться станція технічного обслуговування ТОВ «Київ Ваг Сервіс» (); утримуватися від спілкування з особами, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом, а саме: контрагентами - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , головним інженером ОСОБА_9 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000121 від 07.06.2023 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні одержання неправомірної вигоди, вчиненої за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Так, 27 липня 2023 року, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Макіївка Донецької області, громадянина України, працюючого на посаді головного інженера Державного підприємства Міністерства оборони України «Київське управління механізації і будівництва», одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого, повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення: у одержанні неправомірної вигоди службовою особою, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованому кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними в рамках кримінального провадження № 0000121 від 07.06.2023 доказами.

Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 368 КК України свідчить про його підвищену суспільну небезпеку; наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що ОСОБА_6 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-які документи, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; недостатність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу; призначення застави та покладення на підозрюваного додаткових процесуальних обов`язків здатне забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_6 .

У судовому засіданні прокурор доводи клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав викладених у ньому.

Підозрюваний та його захисники у судовому засіданні заперечували проти доводів клопотання в повному обсязі, просили відмовити у його задоволенні, посилаючись на наступне. Вважали, що відсутні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на які посилається прокурор. Вказали, що ОСОБА_6 має стійкі соціальні зв`язки, бере і буде брати активну участь у кримінальному провадженні з метою спростування підозри та доведення своєї невинуватості у встановленому законодавством порядку. Також, на переконання захисника, прокурором не доведено розміру завідомо непомірної застави, у зв`язку із тим, що підозрюваний має заробітну плату у розмірі 17000,00 грн.

Вивчивши клопотання, додатки до нього, інші надані матеріали, заслухавши прокурора, захисників та підозрювану, приходжу висновку про часткове задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000121 від 07.06.2023 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні одержання неправомірної вигоди, вчиненої за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Так, 27 липня 2023 року, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Макіївка Донецької області, громадянина України, працюючого на посаді головного інженера Державного підприємства Міністерства оборони України «Київське управління механізації і будівництва», одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого, повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення: у одержанні неправомірної вигоди службовою особою, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованому кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними в рамках кримінального провадження № 0000121 від 07.06.2023 доказами.

Запобіжні заходи є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1, 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України запобіжні заходи можуть застосовуватись до особи, яка набула статусу підозрюваної або обвинуваченої у конкретному кримінальному провадженні.

У ч. 1 ст. 42 КПК України визначено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Отже, відповідно до положень ч. 1 ст. 42 КПК України, ОСОБА_6 набув статусу підозрюваної в цьому кримінальному провадженні і щодо неї може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити, зокрема, такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.

На підтвердження можливої причетності ОСОБА_6 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень до клопотання додано матеріали кримінального провадження, які досліджені у судовому засіданні, а саме копії: покази свідків ОСОБА_10 (від 11.07.2023 та від 21.07.2023), ОСОБА_11 , ОСОБА_12 (від 27.06.2023 та від 10.07.2023), ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_8 ; протокол за результатами проведення огляду руху грошових коштів за банківськими рахунками від 25.07.2023, в якому встановлено відображення переказів на банківський рахунок за період 01.01.2023 по 11.07.2023 через АТ КБ «Приватбанк» за призначенням «Оплата послуг з виконання слюсарних, токарних, металообробних та зварювальних робіт» та «Послуги з виконання слюсарних, токарних, металооброблювальних, деревооброблювальних та зварювальних робіт»; посадові інструкції начальника відділу управління майном та за сумісництва начальника виробничого відділу виробничого відділу ДП МО України «КУМіБ»; листа з ДП МО України «КУМіБ» та додатків до нього (від 27.06.2023 за № 203 та від 30.06.2023 за № 208) про відсутність публічного договору (договір публічної оферти) та наказ від 02.01.2023 №2-к про суміщення професій (посад) та розподіл обов`язків по посаді; документів про виконання робіт з ремонту автомобіля марки «Mercedes-Benz» моделі «А150» червоного кольору, НОМЕР_1 ; документів з Управління кримінального аналізу ГУНП у м. Києві щодо ОСОБА_9 , де відображено фіксацію на камерах відеоспостереження м. Києва останнього за кермом автомобіля марки «Mercedes-Benz» моделі «А150» червоного кольору, держані номерні знаки НОМЕР_1 ; інших матеріалах досудового розслідування у своїй сукупності.

Досліджені у судовому засіданні матеріали кримінального провадження у своїй сукупності, слідчий суддя вважає достатніми для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри та можливу причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Надані прокурором докази доводять обставини, які свідчать про ймовірне вчинення ОСОБА_6 , як начальником відділу управління майном ДП Міністерства оборони України «Київське управління механізації і будівництва», у одержанні неправомірної вигоди службовою особою, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточну кваліфікацію дій ОСОБА_6 , слідчий суддя дійшов висновку, про доведеність обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Разом з тим, обставини здійснення підозрюваним конкретних діянь та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Слідчий суддя не приймає до уваги доводи сторони захисту про те, що матеріалами клопотання не підтверджено наявність у діях ОСОБА_6 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру, оскільки на цьому етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, зокрема, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину. На підставі розумної оцінки сукупності отриманих фактів та обставин слідчий суддя лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Також слідчий суддя вважає необґрунтованими доводи сторони захисту про недопустимість доданих до клопотання доказів на обґрунтування повідомленої ОСОБА_6 підозри.

Так, визнання недопустимими доказів слідчим суддею на стадії досудового розслідування, враховуючи норми ч. 4 ст. 87, ч. 2 ст. 89, ст. 94 КПК України, можливе лише у випадках, коли: такі докази отримані внаслідок істотного та очевидного порушення прав та свобод людини та їх недопустимість обумовлена такими обставинами, які у будь-якому випадку не можуть бути усунуті в ході подальшого розслідування чи судового розгляду або шляхом надання додаткових матеріалів, які вже є у розпорядженні сторони кримінального провадження, тобто висновок про недопустимість відповідного доказу має бути категоричним навіть із врахуванням стадії досудового розслідування.

Разом з цим, під час дослідження матеріалів, доданих до клопотання, слідчим суддею не встановлено їх отримання з істотними та очевидними порушеннями.

Всі інші доводи сторони захисту про необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри зводяться до оцінки наданих до клопотання доказів щодо їх належності та допустимості.

Таким чином, доводи сторони захисту про необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри слідчий суддя відхиляє.

Щодо наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує детектив у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 , прокурор послався на існування ризиків того, що він може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-які документи, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, обвинувачених, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик переховування від правосуддя слідчий суддя оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та особистої ситуації підозрюваного ОСОБА_6 , а саме, фактичних даних, які можуть свідчити про особливості характеру та моральні принципи, сімейний стан, освіту, роботу, місце проживання, засоби до існування.

Згаданий ризик обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, тяжкістю покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, які класифікується у відповідності до ст. 12 КК України, як особливо тяжкий злочини, за який передбачено покарання відповідно у виді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого засудження у найближчій перспективі, до основного покарання у виді позбавлення волі та штрафу, розмір якого в силу положень ч. 2 ст. 53 КК України не може бути меншим за розмір майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, або отриманого внаслідок вчинення кримінального правопорушення доходу, незалежно від граничного розміру штрафу, передбаченого санкцією статті (санкцією частини статті) Особливої частини цього Кодексу, доводять, що цей ризик є достатньо високим на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Кожна, окремо, з вищезазначених обставин не є вирішальною при оцінці наявності ризику переховування ОСОБА_6 , однак, у сукупності між собою та з іншими обставинами цього кримінального провадження дають підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду на даному етапі кримінального провадження.

Враховуючи встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про існування ризику переховування ОСОБА_6 від органу досудового розслідування та/або суду.

Тобто, прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-які документи, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Обґрунтовуючи існування цього ризику, прокурор послався на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершено, процес збору доказів триває, зокрема, є необхідність вилучення документів, що які підозрювана може знищити, сховати або спотворити, намагаючись уникнути кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя погоджується з твердженням органу досудового розслідування щодо існування цього ризику, адже опосередковано на його підтвердження свідчать дані досліджених матеріалів кримінального провадження, якими обґрунтовано повідомлену ОСОБА_6 підозру.

З огляду на це, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_6 може сховати, знищити або спотворити важливі для кримінального провадження документи.

Тобто, прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків.

Перевіряючи наявність ризику впливу підозрюваного на свідків, суд ураховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст.23, ст. 224 КПК). Водночас, суд зможе обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто якщо свідки допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Відповідний незаконний виплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що прокурор навів достатніх доводів для обґрунтування того, що підозрюваний ОСОБА_6 в силу займаної посади може спробувати незаконно впливати на свідків.

Таким чином, прокурором наведено об`єктивних обставин, які б вказували на реальну можливість підозрюваного вчинити незаконний вплив на свідків.

Щодо не достатності застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з заставою, є особиста порука та особисте зобов`язання.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Під час розгляду даного клопотання, слідчим суддею встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчим суддею серед іншого, приймається до уваги особиста ситуація підозрюваного, зокрема, має постійне місце проживання, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, працює, тобто має постійне джерело доходу, що свідчить про міцність соціальних зв`язків підозрюваного. Проте, такі обставини, в світлі наведених вище фактичних даних, не є настільки переконливими та вагомими, щоб знизити встановлені слідчим суддею ризики до малоймовірності чи до їх виключення.

Таким чином, зважаючи на обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , встановлені слідчим суддею ризики, застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж застава не здатне забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, встановленим слідчим суддею.

Обґрунтованість розміру застави.

За змістом ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні: тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; особливо тяжкого злочину - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Прокурор у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді застави просить визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 207120,00 грн., посилаючись на вагомість доказів причетності ОСОБА_6 до вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів. На думку прокурора саме такий розмір застави забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

З аналізу ч. 4 ст. 182 КПК України вбачається, що при визначені розміру застави слідчий суддя повинен врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий та сімейний стан підозрюваного; інші дані про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання.

Беручи до уваги обставини кримінальних правопорушень, наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, майновий стан підозрюваного, вбачається, що розмір застави, який належить визначити підозрюваній ОСОБА_6 має бути в межах розміру, встановленого п. 3 ч. 4 ст. 182 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що розмір застави, визначений підозрюваному ОСОБА_6 повинен у повній мірі гарантувати виконання покладених на нього обов`язків. Цей розмір повинен бути таким, щоб загроза його втрати утримувала б підозрюваного від порушення встановлених процесуальними нормами та/або покладених судом на нього обов`язків, забезпечувала його належну процесуальну поведінку, та не була надмірною. Водночас, слідчий суддя також враховує, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено ч. 2 ст. 182 КПК України.

На переконання слідчого судді, застава в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яку просить визначити сторона обвинувачення, є завідомо непомірною для підозрюваного, тим більше такий розмір обґрунтовано прокурором, виходячи із наявності обґрунтованої підозри, без урахування положень однієї із загальних засад кримінального провадження презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, регламентованої ст. 17 КПК України, та практики Європейського суду з прав людини.

З огляду на наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що застава в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що з урахуванням ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» становить 214720,00 грн. (2684х80=214720 грн.), є завідомо непомірною для підозрюваного та має бути зменшеною до 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає (2684х30=80520 грн.), разом з покладеними на нього обов`язками, забезпечуватиме належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігатиме існуючим ризикам.

Щодо покладення обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно з ч. 2 ст. 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.

Так, у разі внесення застави, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), для запобігання встановленим слідчим суддею ризикам, на підозрюваного ОСОБА_6 слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність застосування яких стороною обвинувачення доведено, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; 8) здати уповноваженому органу у сфері паспортного контролю на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд з України.

За ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою статті 194 КПК України, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, строк досудового розслідування становить до 27 вересня 2023 року, у зв`язку із чим, слідчий суддя вважає необхідним застосувати строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків в межах строку досудового розслідування.

З огляду на зазначені положення закону, строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язків слід встановити, до 27 вересня 2023 року, тобто в межах строку досудового розслідування, що відповідає вимогам ч. 7 ст. 194 КПК України.

При цьому, виходячи з положень ч. 7 ст. 194 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу в частині покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених, зокрема, ч. 5 ст. 194 КПК України, припиняє свою дію після закінчення строку, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, і обов`язки скасовуються.

Крім того, відповідно до змісту ст. 203 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завершення чи закінчення досудового розслідування в інших формах, крім закриття кримінального провадження, не є підставою для припинення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, в тому числі і в частині покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Таким чином, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу підлягає частковому задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 199, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ Національної поліції у місті Києві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Макіївки, Донецької області, громадянина України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 77670 (сімдесят сім тисяч шістсот вімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави (код ЄДРПОУ - 26268059, МФО 820172, банк-одержувач - Державна казначейська служба України м. Київ, розрахунковий рахунок UA1012089. Призначення платежу: застава за (П.І.П.) згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від (дата) по справі №..., внесені (П.І.П. особи, що вносить заставу).

Визначений розмір застави підозрюваний який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати оригінал документу, що це підтверджує, з відміткою банку слідчому ОСОБА_4 . Зазначені дії можуть бути здійсненні пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Покласти на строк дії ухвали на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою та кожної середи тижня місяця о 09 годині 30 хвилин, за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 15, кабінет № 417 (слідче управління, старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_4 );

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, місця роботи;

-не відлучатися за межі міста Києва та населеного пункту: АДРЕСА_1 , в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

-не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом, а саме адресу: м. Київ, вул. Бориспільська, буд. 26 Д, де знаходиться станція технічного обслуговування ТОВ «Київ Ваг Сервіс» ();

-утримуватися від спілкування з особами, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом, а саме: контрагентами - ОСОБА_19 , ОСОБА_8 , головним інженером ОСОБА_9 ;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого ОСОБА_4 .

Строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків - до 02 жовтня 2023 року.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: