Справа № 953/4725/23
н/п 1-кс/953/6059/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" серпня 2023 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

за участю прокурора ОСОБА_2

підозрюваного ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

секретар судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001359 від 13.06.2023, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, не працевлаштованого, не маючого зареєстрованого місця проживання/перебування, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, -

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

у с т а н о в и в:

07.08.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання, яким слідчий просить продовжити відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» у межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави.

1. Зміст поданого клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001359 від 13.06.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченогоч. 1 ст. 115 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що приблизно 09.06.2023 точний час в ході досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_3 знаходився за місцем свого проживання, в будинку Садового товариства «Журавлівські схили» на ділянці АДРЕСА_2 , де на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин зі своєю співмешканкою ОСОБА_7 , між ними виник конфлікт, в ході якого у ОСОБА_3 виник прямий умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_7 .

З метою реалізації своїх злочинних дій, спрямованих на протиправне заподіяння смерті іншій людині, ОСОБА_3 схопив ніж та усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій, передбачаючи реальну можливість настання тяжких наслідків у вигляді смерті ОСОБА_7 , свідомо допускаючи й бажаючи настання таких наслідків, утримуючи ніж в руці, наніс один удар в область тулубу, спричинивши їй проникаюче колото-різане поранення грудної клітки, з ушкодженням лівої легені, що призвело до гострої крововтрати та від отримання якого ОСОБА_7 померла на місці, а ОСОБА_3 покинув місце вчинення злочину.

Таким чином, ОСОБА_3 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, а саме: умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

13.06.2023 о 23.55 ОСОБА_3 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

14.06.2023 ОСОБА_3 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, - умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_3 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами.

15.06.2023 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова, підозрюваному ОСОБА_3 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 11.08.2023 включно, без визначення розміру застави.

У даному кримінальному провадженні виконано ряд слідчих дій, спрямованих на отримання та перевірку доказів. Разом з тим закінчити розслідування у строк до 13.08.2023 не має можливості, оскільки для закінчення досудового розслідування, з метою неупередженого виконання вимог чинного кримінального процесуального кодексу України, необхідно виконати низку слідчих та процесуальних дій, які мають доказове значення у кримінальному провадженні, оскільки підтвердять або спростують причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення за обставинами кримінального провадження, однак їх отримання потребує додаткового часу строком не менш ніж один місяць.

04.08.2023 постановою керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 13.09.2023.

Підставою застосування до підозрюваного запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, з високим рівнем можливості може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення його належної процесуальної поведінки шляхом запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даній стадії кримінального провадження буде цілком достатнім для досягнення мети його застосування - забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вище вказане свідчить також і про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки такі заходи не зможуть сприяти здійсненню завдань кримінального провадження щодо здійснення захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження (у тому числі потерпілого), а також забезпечення неупередженого досудового розслідування та судового розгляду у розумні строки, з тим, щоб кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованомупроцесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

На підставі вищевикладеного є достатні підстави вважати, що забезпечити належну поведінку підозрюваного ОСОБА_3 та запобігти вищезазначеним ризикам можливо лише шляхом продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

2. Позиція учасників у судовому засіданні.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, яке просив задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого та обрати відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

3. Мотиви та оцінка слідчого судді.

3.1. Законодавчі підстави для продовження строку тримання під вартою.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Разом із цим, положеннями статті 199 КПК України унормований порядок продовження строку тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: (1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; (2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч.ч. 1, 3, 5 ст. 199 КПК України).

3.2. Наявність ризиків.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, які свідчать про можливе вчинення ОСОБА_3 дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

3.2.1. Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

При цьому, слідчий суддя при встановленні даного ризику враховує існування інших факторів, які можуть свідчити про наявність у ОСОБА_3 можливості переховуватися від органу досудового розслідування та суду санкція ч. 1 ст. 115 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, що свідчить про реальні спроби уникнення кримінальної відповідальності шляхом переховування від правоохоронних органів та суду; відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, офіційного місця роботи та зареєстрованого місця проживання/перебування.

3.2.2. Ризик незаконного впливу на учасників у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого та свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими та свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

В свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин ризик впливу на потерпілого та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Покази потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_3 , як підозрюваного, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що останній наділений потенційною можливістю, в тому числі і дистанційно, через інших осіб, впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

3.2.3. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Про наявність зазначеного ризику свідчить те, що ОСОБА_3 раніше притягався до кримінальної відповідальності, відтак, слідчий суддя погоджується із доводами органу досудового розслідування про те, що існує ризик вчинити підозрюваним інше кримінальне правопорушення.

3.3. Обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Судовим розглядом установлено, що з метою закінчення досудового розслідування органу досудового розслідування необхідно виконати низку слідчих та процесуальних дій, результати яких мають значення для судового розгляду, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, а саме: отримати висновок амбулаторної судово-психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_3 ;отримати висновок судово-цитологічної експертизи по вилученим 4 ножам;отримати висновок судово-цитологічної експертизи по вилученим недопалками;отримати висновок судово-цитологічної експертизи по скляній пляшці;отримати висновок судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_7 ; вирішити питання про остаточну кваліфікацію дій підозрюваного та повідомити про зміну раніше повідомленої підозри;виконати вимоги ст. 290 КПК України: ознайомити сторони з матеріалами кримінального провадження;скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Разом із цим, слідчий суддя відзначає, що обставинами, які перешкоджали проведенню цих процесуальних дій раніше, є складність кримінального правопорушення, обставини, які не залежать від органу досудового розслідування (проведення необхідного комплексу слідчих (слідчо-розшукових) дій та отримання висновків експертів), а також особливий режим досудового розслідування в умовах воєнного стану.

Слідчий суддя погоджується із доводами сторони обвинувачення про те, що виконання всіх вище перелічених процесуальних та слідчих дій потребує додаткового часу, що охоплений строком досудового розслідування.

3.4. Можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Враховуючи, що у ході судового розгляду органом досудового розслідування у повному обсязі доведено обставини, визначені частиною 3 статті 199 КПК України, слідчий суддя зазначає про відсутність правових підстав для задоволення клопотання підозрюваного та його захисника про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, та вважає, що застосований відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід залишити без змін.

Вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує обсяг обставин, що підлягають доказуванню, з огляду на правову кваліфікацію, а також введений на всій території України воєнний стан, який поза залежністю від волі сторони обвинувачення може ускладнити проведення слідчих та процесуальних дій, а тому вважає за доцільне продовжити ОСОБА_3 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» у межах строку досудового розслідування на 37 (тридцять сім) днів, тобто по 13.09.2023 (включно).

3.5. Застосування альтернативного запобіжного заходу.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, відповідно до положень п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи фактичні обставини кримінального провадження, суспільну небезпечність інкримінованого діяння, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, не визначає розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

4. Висновки за результатами розгляду клопотання.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів про те, що ризики вчинення ОСОБА_3 дій, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися та існують обґрунтовані обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого, оскільки прокурором доведено, що зазначені обставини виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 197, 199 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 , - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на 37 (тридцять сім) днів, в межах строку досудового розслідування, тобто по 13.09.2023 (включно), без визначення розміру застави.

У задоволенні клопотання підозрюваного та його захисника - відмовити.

Зобов`язати слідчого СВ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_3 про продовження застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Встановити строк дії ухвали по 13.09.2023 (включно).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складений і підписаний 11.08.2023.

Слідчий суддя - ОСОБА_1