справа № 619/3708/23
провадження № 1-кс/619/654/23
УХВАЛА

іменем України

01 серпня 2023 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника Золочівського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000301 від 30.07.2023, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,-

установив:

Слідчим відділом ВП № 2 Богодухівського РВП Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному 30.07.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000301 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Процесуальне керівництво здійснюється Золочівським відділом Богодухівської окружної прокуратури Харківської області.

30.07.2023 до відділення поліції № 2 (смт. Золочів) Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області зі служби 102 надійшло повідомлення, яке зареєстроване в ІПНП за № 1512 про те, що 30.07.2023 приблизно о 15:45 в районі будинку АДРЕСА_1 , відбувся наїзд автомобілем марки «ВАЗ 2105» р.н. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) на пішохода ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ), який в наслідок ДТП отримав тілесні ушкодження та доставлений до лікарні з діагнозом: ЗЧМТ, СГМ, забійна рана правої щоки, закритий перелом 5-6 ребра зліва, закритий перелом середньої третина правого стегна, закритий перелом нижньої третини правої гомілки.

30.07.2022 року в ході огляду автомобіль «ВАЗ 2105» р.н. НОМЕР_1 був вилучений та поміщений на спеціальний майдан зберігання тимчасово вилучених транспортних засобів ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, Богодухівський район, Золочівська ОТГ, смт. Золочів, вул. Центральна, 26.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 власником автомобіля «ВАЗ 2105» р.н. НОМЕР_1 є ОСОБА_6 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Автомобіль «ВАЗ 2105» р.н. НОМЕР_1 внаслідок ДТП отримав механічні пошкодження та відповідно до ст. 98 КПК України, може бути речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, з метою зберігання речових доказів відповідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України виникла необхідність у арешті автомобіля «ВАЗ 2105» р.н. НОМЕР_1 .

Крім того, вказаний транспортний засіб необхідний для проведення автотехнічної експертизи (технічного стану).

31 липня 2023 року до суду надійшло клопотання начальника Золочівського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000301 від 30.07.2023, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Прокурор подав до суду заяву, в якій клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, зазначених у ньому, та просив судовий розгляд провести в його відсутність.

Відповідно до ст. 107 ч. 4 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь в судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 30.07.2023 відповідно до ст. 214 КПК України до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Отже, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю забезпечення доказової бази та обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу перешкоджатимуть встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути відчужене, приховане або пошкоджене.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що прокурор обґрунтував підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт вищезазначеного майна, а тому клопотання є таким, що підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання начальника Золочівського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000301 від 30.07.2023, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль «ВАЗ 2105» р.н. НОМЕР_1 , який перебуває у власності ОСОБА_6 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , засобами мобільного зв`язку не користується, шляхом заборони його ремонтування, користування, розпорядження та відчуження.

Зберігання автомобіля «ВАЗ 2105» р.н. НОМЕР_1 , здійснювати за адресою: АДРЕСА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали слідчого судді негайно після її оголошення вручити слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.

У разі відсутності слідчого, прокурора під час оголошення судового рішення його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1