Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/1822/23
номер провадження 1-кс/695/572/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 травня 2023 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноша клопотання прокурора Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000308 від 18.05.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

в с т а н о в и в:

прокурор Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна. В обґрунтування клопотання зазначено, що 18.05.2023 до ВПД №2 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від інспектора взводу РОВО УПП в Черкаській області ОСОБА_4 про те, що 18.05.2023 близько 05.20 год. під час патрулювання прибережної зони Кременчуцького водосховища поблизу с. Тимченки Золотоніського району Черкаської області виявлено ОСОБА_5 з свіжовиловленою рибою. 18.05.2023 розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000308.

На місце пригоди була відразу направлена слідчо-оперативна група з метою невідкладного фіксування місця вчинення кримінального правопорушення та вилучення речових доказів.

18.05.2023 на місці події було виявлено та вилучено: гумові чоботи чорного кольору, свіжовиловлену рибу (трьох судаків, одного сома, п`ятьох лящів, одного окуня, двох сазанів, трьох карасів).

18.05.2023 вилучена риба, як така, що піддається швидкому псуванню, на відповідальне зберігання передана ТОВ «Рибколгосп».

Постановою дізнавача СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 від 18.05.2023 вилучені на місці події гумові чоботи чорного кольору, свіжовиловлену рибу (трьох судаків, одного сома, п`ятьох лящів, одного окуня, двох сазанів, трьох карасів), визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене вище, прокурор просить накласти арешт на гумові чоботи чорного кольору та свіжовиловлену рибу (трьох судаків, одного сома, п`ятьох лящів, одного окуня, двох сазанів, трьох карасів).

Прокурор у судове засідання не з`явилася, але в клопотанні просила проводити розгляд справи без її участі.

Володілець майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідоми. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання підлягає до задоволення.

З матеріалів клопотання та доданих до нього матеріалів слідчим суддею встановлено, що проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000308 від 18.05.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Постановою дізнавача СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 від 18.05.2023 вилучені: гумові чоботи чорного кольору, свіжовиловлену рибу (трьох судаків, одного сома, п`ятьох лящів, одного окуня, двох сазанів, трьох карасів) визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000308.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з положеннями ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, в ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається, в тому числі, і з метою збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Нормами чинного КПК України передбачено, що арешт майна з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.

У відповідності до вимог ст. 171 КПК України, звертаючись з клопотанням про арешт майна, слідчий, прокурор має обґрунтувати свої вимог щодо наявності підстав для застосування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження викладених у клопотанні доводів.

Не доведення вказаних обставин, згідно з положеннями ч. 1 ст. 173 КПК України, є підставою для відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Сукупність наданих суду матеріалів містить достатньо підстав вважати, що гумові чоботи чорного кольору, свіжовиловлену рибу (трьох судаків, одного сома, п`ятьох лящів, одного окуня, двох сазанів, трьох карасів) є доказами у даному кримінальному провадженні в рамках досудового розслідування кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Слідчим суддею встановлено, що в матеріалах, доданих до клопотання, міститься достатньо відомостей про факт вчинення кримінального правопорушення та наявність підстав вважати тимчасово вилучене майно є доказами в кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст.ст. 171-173 КПК України.

Пунктом 28 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження також передбачена передача майна вищевказаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді.

Отже, слід дозволити ТОВ «Рибколгосп» реалізацію вказаної вище риби, як такої, що піддається швидкому псуванню.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання про арешт майна вказують, що зазначене вище майно може зберігати на собі сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на його відповідність ст. 98 КПК України.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Таким чином, враховуючи, що клопотання відповідає вимогам ст.171 КПК України, а вказане в ньому майно, відповідає критерію, зазначеному у ч. 2 ст.9 8 КПК України, на вказане майно слід накласти арешт.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170-173,174 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події від 18.05.2023 в адміністративних межах с. Тимченки Золотоніського району Черкаської області, а саме: гумові чоботи чорного кольору із забороною відчуження, розпорядження та користування до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Накласти арешт на свіжовиловлену рибу (трьох судаків, одного сома, п`ятьох лящів, одного окуня, двох сазанів, трьох карасів).

Дозволити ТОВ «Рибколгосп» реалізацію риби (судак 3 шт., сом 1 шт., лящ 5 шт., окунь 1 шт., сазан 2 шт., карась 3 шт.).

Копію ухвали направити прокурору та володільцю майна.

Ухвала підлягає до негайного виконання прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1