єдиний унікальний номер справи 531/1372/23
номер провадження 1-кс/531/417/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2023 року м. Карлівка

Слідчий суддя Карлівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Чутівського відділу Диканської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному в ЄРДР за № 0000157 від 20.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Чутівського відділу Диканської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, в якому просив накласти арешт на набуту в результаті вчинення кримінального проступку свіжовиловлену рибу виду: карась - 7 шт. вилучену в ході проведення огляду місця події від 19.05.2023, а також на:

- вудку з блесною, котушкою радянського зразка та гачком-трійником;

- дерев`яний човен з металевими бортами;

- риболовні ліскові сітки у кількості 2 шт. довжиною 60 м *1,5 м розміром вічка 50*50 мм та довжиною 80 м *1,5 м розміром вічка 30*30 мм .

Разом з тим, просив вищевказані речові докази передати на зберігання до камери зберігання речових доказів СПД №2 ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Клопотання мотивовано тим, що СД ВП № 3 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000157 від 20.05.2023, за ознаками кримінального простушку; передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України

19.05.2023 року надійшло повідомлення, що на річці Орчик. с. Вільхуватка, Полтавський (Чутівський) район. Полтавська область працівниками СПД №2 ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області виявлено факт незаконного зайняття рибним водним добувним промислом.

У ході досудового розслідування було встановлено, що 19.05.2023 близько 14:00 год. на річці Орчик у с. Вільхуватка. Полтавського району; Полтавської області чоловік на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 який проживає за адресою : АДРЕСА_1 здійснював незаконний вилов риби. Зі слів останнього вилов здійснював за допомогою вудки з блесной, котушка радянського зразка та гачок- трійник, власником якої він являється. В подальшому, поблизу місця події у річковій водоймі було виявлено дерев`яний човен з металевими бортами та риболовні ліскові сітки у кількості 2 шт. довжиною 60 м *1,5 м розміром вічка 50*50 мм та довжиною 80 м *1,5 м розміром вічка 30*30 мм.

Крім того, ОСОБА_4 повідомив, що даний дерев`яний човен із металевими бортами та риболовні ліскові сітки йому не належать та власник даного майна невідомий.

Відповідно до ст. 98 КПК України - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

На даний час дізнанням не встановлено власника чи належного користувача дерев`яного човна із металевими бортами та риболовних сіток. На момент подання клопотання слідчому судді до органу дізнання чи прокуратури будь-які особи з приводу даного майна не зверталися.

20.05.2023 дізнавачем СД ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 свіжовиловлену рибу виду: карась - 7 шт.; вудку з блесной, котушкою радянського зразка та гачком-трійник; дерев`яний човен з металевими бортами та риболовні ліскові сітки у кількості 2 шт. довжиною 60 м *1,5 м розміром вічка 50*50 мм та довжиною 80 м *1,5 м розміром вічка 30*30 мм було визнано як речовий доказ у зв`язку з тим, що вказаний об`єкти є знаряддям кримінально протиправних дій.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко - чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилущенню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України стверджується зокрема тим, що вилучені речі є майном, а їх зміна, приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрата може призвести до втрати речового доказу, що має значення для досудового розслідування. Крім цього вилучені речі, є доказом злочину.

Завданням арешту вказаних вище речей є запобігання можливості їх відчуження та забезпечення їх збереження до завершення досудового розслідування в якості речових доказів і прийняття відповідного процесуального рішення.

Підставою для арешту вказаних вилучених речей є те, що вони являються речовими доказами, а їх відчуження може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення або перетворення, що в подальшому може негативно вплинути на хід досудового розслідування.

Метою накладення арешту на вищевказані вилучені речі є запобігання їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення або перетворення.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій клопотання підтримав та просив його задовольнити, справу просив розглядати без його участі.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій клопотання просив розглядати без його участі. Разом з тим, вказав, що він є власником лише вудочки та спінінга, а лодка та рибальські сітки йому не належать.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з таких підстав.

З копії витягу з ЄРДР вбачається, що 19.05.2023 року надійшло повідомлення, що на річці Орчик. с. Вільхуватка, Полтавський (Чутівський) район. Полтавська область працівниками СПД №2 ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області виявлено факт незаконного зайняття рибним водним добувним промислом.

На обґрунтування доводів клопотання прокурором долучені: копія витягу з ЄРДР, копії рапорту; протокол огляду місця події; протоколи допиту свідка, постанова про визнання речовими доказами від 20.05.2023 року та інші матеріали справи, якими у сукупності підтверджуються викладені слідчим обставини.

Відповідно до ст. 98 КПК України - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України - заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 397 ЦК України, фактичне володіння майном вважається правомірним, якщо інше не випливає із закону або не встановлено рішенням суду.

У відповідності до п. 4 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ №1104 від 19.11.2012, речові докази, крім тих, що повернуті власнику або передані йому на відповідальне зберігання, реалізовані, знищені, технологічно перероблені, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, підрозділ дізнання, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку. Якщо через громіздкість чи з інших причин речові докази не можуть бути передані суду, вони зберігаються в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, підрозділ дізнання, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку, до набрання законної сили судовим рішенням, яким закінчується кримінальне провадження або вирішується спір про їх належність у порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 27 цього ж нормативно-правового акту, схоронність тимчасово вилученого майна забезпечується згідно з пунктами 1-26 цього Порядку до повернення майна власнику у зв`язку з припиненням тимчасового вилучення майна або до постановлення слідчим суддею, судом ухвали про накладення арешту на майно.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу);

3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

4) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що перелічені речові докази, в подальшому

можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити.

На думку слідчого судді доведено існування ризику можливого приховування, пошкодження, псування, втрати або знищення речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 100, 170-173, 175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Чутівського відділу Диканської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному в ЄРДР за № 0000157 від 20.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, використання, розпоряджання та проведення будь-яких робіт, що можуть змінити зовнішній вигляд вилучених речей, на:

- свіжовиловлену рибу виду карась - 7 шт. вилучену в ході проведення огляду місця події від 19.05.2023 року;

- вудку з блесною, котушкою радянського зразка та гачком-трійником;

- д ерев`яний човен з металевими бортами;

- риболовні ліскові сітки у кількості 2 шт. довжиною 60 м *1,5 м розміром вічка 50*50 мм та довжиною 80 м *1,5 м розміром вічка 30*30 мм;

Вказані речові докази передати на зберігання до камери зберігання речових доказів СПД №2 ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України та до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1