Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3744/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника заявника ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_5 звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 13.03.2023 у справі №758/2669/23 в рамках кримінального провадження №0000086, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, на належні їй грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках в Ф«РОЗРАХ.ЦЕНТР» АТ КБ «ПРИВАТБАНК», Київ (МФО 320649), ПуАТ «КБ «АКОРДБАНК» (МФО 380634), АТ «УНIВЕРСАЛ БАНК» (МФО 322001), АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299).

В обґрунтування клопотання заявник вказала, що арешт на грошові кошти було накладено безпідставно та необґрунтовано, оскільки вона не має жодного статусу у вказаному кримінальному провадженні, прокурором не наведено доказів щодо події та обставин вчинення кримінального правопорушення, не зазначено за якими критеріями арештоване майно відповідає вимогам ст. 98 КПК України, грошові кошти безпідставно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, крім того, слідчим суддею при розгляді клопотання про арешт майна не враховано співрозмірність та достатність такого заходу забезпечення кримінального провадження.

У судовому засіданні представник заявника клопотання підтримав із викладених у ньому підстав.

Прокурор у судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечив, вказуючи на те, що арешт на грошові кошти був накладений з метою збереження речових доказів та задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, а також на те, що на даний час такий застосований захід забезпечення кримінального провадження забезпечує потреби досудового розслідування.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, а також враховуючи доводи учасників процесу, надані ними в ході розгляду даного клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ЦПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено слідчим суддею, у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000086, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 13.03.2023 в рамках вказаного кримінального провадження накладено арешт, зокрема, на грошові кошти, які належать ОСОБА_5 та у безготівковому вигляді знаходяться на її банківських рахунках в Ф«РОЗРАХ.ЦЕНТР» АТ КБ «ПРИВАТБАНК», Київ (МФО 320649), ПуАТ «КБ «АКОРДБАНК» (МФО 380634), АТ «УНIВЕРСАЛ БАНК» (МФО 322001), АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), із встановленням заборони відчуження, розпорядження та користування такими грошовими коштами.

При цьому, як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді, арешт на майно був накладений з метою забезпечення збереження речових доказів та досягнення дієвості кримінального провадження.

Крім того, встановлено, що вказаною ухвалою суду накладено арешт на грошові кошти на рахунках різних суб`єктів господарювання, у тому числі на рахунки ТОВ «НЕО ЛАЙФ Компані», директором якого являється ОСОБА_5 .

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що згідно з наданими матеріалами у вказаному кримінальному провадженні жодній особі про підозру не повідомлено.

Крім того, слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування не виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення його збереження.

Із наданих представником заявника довідок банківських установ вбачається, що частина банківських рахунків, на які накладено арешт, відкриті ОСОБА_5 як фізичною особою, а саме:

- НОМЕР_1 ,

НОМЕР_2 ,

які відкриті у Ф«РОЗРАХ.ЦЕНТР» АТ КБ «ПРИВАТБАНК», Київ (МФО 320649);

- НОМЕР_3 ,

- НОМЕР_4 ,

- НОМЕР_5 ,

- НОМЕР_6 ,

які відкриті в ПуАТ «КБ «АКОРДБАНК» (МФО 380634);

- НОМЕР_7 ,

- НОМЕР_8 ;

- НОМЕР_9 ,

які відкриті в АТ «УНIВЕРСАЛ БАНК» (МФО 322001);

- НОМЕР_10 ,

який відкритий у АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299).

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що доводи заявника про наявність підстав для скасування арешту, накладеного на вищевказані банківські рахунки ОСОБА_5 , відкриті нею як фізичною особою, є обґрунтованими, оскільки підтверджені належними доказами.

При цьому слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника та володільця майна з метою забезпечення його збереження.

Згідно із ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися, розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним

Статтями 7, 16 КПК України визначено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції» та «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23.09.1982 у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Слідчий суддя також виходить із того, що у кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. Накладаючи арешт на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Таким чином, враховуючи усе вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для скасування арешту майна, накладеного на вищезазначені банківські рахунки ОСОБА_5 , відкриті нею в Ф«РОЗРАХ.ЦЕНТР» АТ КБ «ПРИВАТБАНК», Київ (МФО 320649), ПуАТ «КБ «АКОРДБАНК» (МФО 380634), АТ «УНIВЕРСАЛ БАНК» (МФО 322001), АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299).

Водночас, у решті арешт майна, накладений вищевказаною ухвалою суду від 13.03.2023, слідчий суддя вважає за необхідне залишити в силі, із урахуванням того, що арешт на майно був накладений з метою збереження такого майна та задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні та на даний час такий застосований захід забезпечення кримінального провадження забезпечує потреби досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 174 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 13.03.2023 у справі №758/2669/23 в рамках кримінального провадження №0000086, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, на грошові кошти, які належать ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_11 , та у безготівковому вигляді знаходяться на банківських рахунках:

- НОМЕР_1 ,

НОМЕР_2 ,

які відкриті у Ф«РОЗРАХ.ЦЕНТР» АТ КБ «ПРИВАТБАНК», Київ (МФО 320649);

- НОМЕР_3 ,

- НОМЕР_4 ,

- НОМЕР_5 ,

- НОМЕР_6 ,

які відкриті в ПуАТ «КБ «АКОРДБАНК» (МФО 380634);

- НОМЕР_7 ,

- НОМЕР_8 ;

- НОМЕР_9 ,

які відкриті в АТ «УНIВЕРСАЛ БАНК» (МФО 322001);

- НОМЕР_10 ,

який відкритий у АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299).

В решті вимог клопотання відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1