Справа № 487/3365/23
Провадження № 1-кс/487/1731/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.06.2023 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Миколаєві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області щодо невиконання вимог ст.214 КПК України

встановив:

12.06.2023 ОСОБА_4 звернувся до суду зі скаргою щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, посилаючись на те, що він 05.03.2023 звернувся до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області із заявою про вчинення відносно нього невідомими особами кримінального правопорушення, передбаченого ст. 289 КК України, а саме, заволодіння його транспортним засобом SKODA OCTAVIA д.н.з. НОМЕР_1 . Проте листом начальника МРУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_5 , йому було відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР. Вважаючи дану відмову незаконною ОСОБА_6 звернувся із зазначеною скаргою, в якій просив визнати причини пропуску процесуального строку на оскарження поважними та поновити їх, а також зобов`язати уповноважених осіб МРУП ГУНП в Миколаївській області внести до ЄРДР відомості, зазначені в його заяві від 05.03.2023.

До судового засідання скаржник не з`явився, звернувся до слідчого судді з письмовою заявою, в якій просив розглядати скаргу за його відсутності.

Представник МРУП ГУНП в Миколаївській області до судового засідання не з`явився.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, прийшов до наступного.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені зокрема такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як встановлено у судовому засіданні 05.03.2019 р. ОСОБА_6 , громадянин Турецької Республики, звернувся до ГУНП в Миколаївській області із заявою про те, що невідома особа заволоділа належним йому на праві приватної власності автомобілем марки SKODA OCTAVIA д.н.з. НОМЕР_1 , який було ним придбано за власні кошти у 2016 році під час перебування у шлюбі з ОСОБА_7 . З 2018 року він не міг потрапити на територію України, але вже колишня дружина ОСОБА_8 повідомила йому, що його автомобіль забрав чоловік на ім`я ОСОБА_9 .

Листом начальника МРУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_5 від 28.04.2023 №1-04/50-2023 ОСОБА_10 було відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР, викладених в його заяві.

У відповідності до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Законодавством передбачено, що бездіяльність слідчого, яка виразилась у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, заявник може оскаржити слідчому судді.

Разом з тим ч. 1 ст. 214 КПК України передбачає надходження заяви (повідомлення) саме про кримінальне правопорушення, а не про діяння, яке містить ознаки чи елементи злочину (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Окрім КПК України нормативні засади, пов`язані із вчиненням зазначеної процесуальної дії, регламентовані Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 N 298, прийнятим на виконання вимог КПК; Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 року № 100 (Далі Порядок).

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Положення, до Реєстру вносяться відомості зокрема про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Згідно із п. 1 розділу ІІІ Порядку заяви (повідомлення), що надійшли до чергових служб центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції телефоном чи під час особистого звернення громадян, уповноважені службові особи реєструють в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та невідкладно передають до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня, на території обслуговування яких сталася подія, із зазначенням в ІТС ІПНП (журналі ЄО) номера реєстрації в ЄО відповідного органу (підрозділу) поліції.

Відповідно до п. 3-5 розділу ІІІ Порядку заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Керівник головного управління Національної поліції та його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, у разі встановлення в отриманій(ому) від уповноваженої службової особи заяві (повідомленні) відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно повертає її (його) до чергової служби для передавання до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Заяви або повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до чергової служби головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, уповноважена службова особа після їх реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації передає до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та інформує про це керівника головного управління Національної поліції чи його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення) поліції або особу, яка виконує його обов`язки.

Керівник органу досудового розслідування або органу дізнання центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу передання слідчому або дізнавачу для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення інформує чергову службу про номер кримінального провадження, дату і час унесення відомостей до ЄРДР, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) Кримінального кодексу України, прізвища, імені, по батькові слідчого (слідчих) чи дізнавача (дізнавачів).

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Крім того, враховуючи положення ч.1 статті 2, 11 КК України, слідчий суддя вважає, що підставами вважати заяву саме повідомленням про злочин є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Як вбачається зі скарги ОСОБА_11 транспортний засіб SKODA OCTAVIA він придбав у 2016 році, на територію України не в`їжджав з 2018 року, шлюб з ОСОБА_8 розірвав у 2019 році, при цьому скаржником не зазначаються дані про місце знаходження автомобіля та осіб, які ним користувалися у період з 2018 по 2022 рік (перше звернення до ГУНП в Миколаївській області з заявою 19.09.2022), а також будь-які інші обґрунтовані та допустимі докази на підтвердження його тверджень.

Таким чином, слідчим суддею не встановлено порушень вимог ст. 214 КПК України посадовими особами МРУП ГУНП в Миколаївській області, а тому підстави для задоволення скарги відсутні.

Керуючись ст.ст.303-309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Поновити ОСОБА_12 процесуальний строк на звернення зі скаргою до слідчого судді.

У задоволенні скарги ОСОБА_12 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1