У Х В А Л А

Справа № 185/5854/23

Провадження № 1-кс/185/1135/23

01 травня 2023 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , в присутності підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши прокурора Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_6 , в межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000157 від 01 лютого 2023 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2, ч.3 ст. 307 КК України, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянину України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючому, не одруженому, маючому на утриманні неповнолітню дитину, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого в силу ст.89 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

28 квітня 2023 року до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000157 від 01 лютого 2023 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2, ч.3 ст. 307 КК України відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого . 2, ч.3 ст. 307 КК України.

28 квітня 2023 року прокурором подано клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2,ч.3 ст.307 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За правилами ч.6 ст.199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Розглядом клопотання встановлено наступне.

Ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області стосовно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб до 02 травня 2023 року із визначенням застави в розмірі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн.

Оскільки встановлений ухвалою слідчого судді строк тримання під вартою спливає 02 травня 2023 року, прокурор просить продовжити строк тримання під вартою останньому.

Копія клопотання про продовження строку тримання під вартою вручена обвинуваченому ОСОБА_5 з дотриманням процесуального строку, визначеного ч.2 ст. 184 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, пояснив, що на даний час ризики встановлені по даному кримінальному провадженню не перестали існувати і мають місце.

Обвинувачений під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу пояснив, що не має наміру переховуватись та просив застосувати відносно нього домашній арешт.

Його захисник висловив позицію, узгоджену зі своїм підзахисним, зазначив, що обвинувачений не становить загрози суспільству, що стороною обвинувачення допущено порушеня вимог кримінальногог процесуального закону, вважав ризики необгрунтованими просив застосувати домашній арешт.

Заслухавши прокурора, обвинуваченого, захисника, вивчивши клопотання та копії матеріалів, якими воно обґрунтовується, приходжу до наступного висновку.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним спробам.

Наявними в матеріалах клопотання доказами встановлено, враховуючи ймовірну тяжкість покарання у вигляді позбавлення волі обвинуваченого ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, враховуючи, що ОСОБА_5 міцних соціальних зв`язків, постійного джерела прибутку не має, зареєстрований у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, де і проживав до 30 січня 2023 року, що може створити умови для його переховування від органу досудового розслідування та суду, враховуючи суворість покарання за кримінальне правопорушення, наслідки та ризик втечі для обвинуваченого у цьому випадку можуть бути визнаними як менш небезпечними ніж покарання і процедура виконання покарання.

Ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України на даному етапі кримінального провадження не зменшились і продовжують існувати, про що свідчить обставини вчинення кримінального правопорушення, його тяжкість, міра покарання, особа підозрюваного, спосіб, особисті та соціальні обставини життя ОСОБА_5 , що дає усі підстави вважати, що не продовження строку дії запобіжного заходу не забезпечить запобіганню зазначеним ризикам, належної поведінки та виконання покладених на особу процесуальних обов`язків, а навпаки буде підґрунтям для спроб переховуватися від суду з метою уникнути кримінальної відповідальності.

До обставин (ризиків), які враховуються при вирішенні питання про запобіжний захід, безумовно належить військова агресія проти України, що суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Вказані обставини можуть зашкодити вирішенню завдань кримінального судочинства, та перешкоджатимуть ефективному, повному, всебічному та оперативному розгляду кримінального провадження за участі обвинуваченого ОСОБА_5 .

Таким чином, оскільки продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.

Слідчий суддя зазначає, що тяжкість злочину, який інкримінується ОСОБА_5 не є єдиною підставою продовження строку тримання під вартою.

Однак, оцінка існування зазначених вище обставин у їх сукупності, виправдовують подальше перебування обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, що відповідає і є співрозмірним тяжкості і характеру діяння, яке інкримінується останньому, та більш м`які запобіжні заходи, не забезпечать його належної процесуальної поведінки, а тому продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою є найбільш прийнятним за наявних умов.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Визначаючи можливість визначення в якості альтернативи попередньому ув`язненню такого запобіжного заходу, як застава варто зауважити, що вид запобіжного заходу, не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних обставин, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, тобто постановлення обвинувального вироку (п. п. "а" п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Таким чином, у даному випадку об`єктивним є потреба у визначенні обвинуваченому застави, як альтернативного заходу попередньому ув`язненню. Визначаючи розмір застави слідчий суддя враховує, що її розмір покликаний, у першу чергу, - забезпечити явку підозрюваного до відповідних державних органів під час здійснення кримінального провадження та належного виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Беручи до уваги відомості про особу обвинуваченого, попередньо визначений роззмір заставти під час досудового розслідування, його майновий стан, особливості життєдіяльності, а також обставини кримінального правопорушення і ступінь тяжкості його наслідків, об`єктивним є визначення застави, як альтернативи запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, в розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720 грн.

При цьому, з метою досягнення дієвості, у разі внесення застави необхідним є покладання на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_6 , в межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000157 від 01 лютого 2023 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2, ч.3 ст. 307 КК України, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, а саме - до 29 червня 2023 року.

Визначити заставу в розмірі 214 720 грн. (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у визначеному розмірі протягом дії цієї ухвали.

У разі внесення застави й звільнення обвинуваченого з-під варти, зобов`язати його прибувати за кожною вимогою до суду та покласти на нього строком до 29 червня 2023 року включно такі обов`язки:

- не відлучатися із м. Кривого Рогу Дніпропетровської області без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками в цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в цій ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали до 17 години 17 хвилин 29 червня 2023 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1