Справа № 754/8091/23
У Х В А Л А

Іменем України

15 червня 2023 року м. Київ

слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №2 Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про обрання підозрюваному:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Київ, громадянину України, із середньою освітою, неодруженому, офіційно непрацюючому, який зареєстрованому та фактично мешкаючому у АДРЕСА_1 , раніш не судимого,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001768 від 05.06.2023, за ознаками ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП №2 Деснянського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , 15.06.2023 подав до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0001768 від 05.06.2023, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до обґрунтувань, викладених у клопотанні слідчого, досудовим розслідування встановлено, що 13.06.2023 приблизно о 11:50год. ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_4 шляхом підбору ключа та використання відмичок, відкрили запірні пристрої вхідних дверей та здійснили проникнення до приміщення квартири АДРЕСА_2 , звідки таємно викрали майно потерпілого ОСОБА_10 , спричинивши останньому матеріальну шкоду на загальну суму 46 991грн. В цей час, ОСОБА_11 та ОСОБА_12 реалізуючи спільний злочинний намір спрямований на таємне викрадення чужого майна, поєднаний із проникненням у житло в умовах воєнного стану, за попередньою змовою групою осіб, перебували поблизу квартири потерпілого, на першому поверсі в першому під`їзді, зазначеного будинку та слідкували за обстановкою з метою попередження ОСОБА_8 , ОСОБА_9 і ОСОБА_4 про перешкоди в реалізації їх плану або небезпеку у викритті злочину з боку сторонніх осіб.

13.06.2023 ОСОБА_4 затримано, в порядку ст.208 КПК України, та 14.06.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Враховуючи кваліфікацію дій ОСОБА_4 , наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: ризик вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень; незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних, переховування від органів досудового розслідування та/або суду; на думку слідчого обумовлюють необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком в межах строку досудового слідства.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання слідчого, наполягала на його задоволенні та обранні ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 11.08.2023, з визначенням застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував обґрунтованість підозри, вказуючи про свою непричетність до незаконного проникнення у житло потерпілого. Стверджував про фальсифікацію доказів працівникам поліції, в частині вилучення грошових коштів потерпілого при затриманні на місці події. Просив відмовити у застосуванні запобіжного заходу.

Захисник в судовому засіданні підтримав позицію підозрюваного. Зазначив, що у даному випадку немає підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, через недоведеність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення, підтверджується: протоколом огляду місця події від 13.06.2023, яким зафіксовані сліди проникнення у квартиру АДРЕСА_2 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 , який впізнав за характерними ознаками пакування грошові кошти вилученні у одного із затриманих на місці події; протоколом затримання ОСОБА_4 , в порядку ст. 208 КПК України, під час якого у останнього було вилучено грошові кошти.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення, а також характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній з часу відбуття покарання протягом останніх 10 років не має офіційних джерел для існування.

Допитана у судовому засіданні ОСОБА_13 суду показала, що підозрюваний є її батьком, який перебуває на утриманні з часу досягнення свідком 13-тирічного віку. Останній є наркозалежною особою, через наявність хронічних невиліковних хвороб періодичне вживання заборонених речовин свідок не вважає правопорушенням, підтвердивши факт вилучення наркотичної речовини під час обшуку за місцем мешкання. За родом занять, батько займається платним вигулом собак, самостійно утримуючи двох тварин на місцем мешкання.

З огляду на викладене, слід війти висновку, що міцність соціальних зв`язків, а саме: наявність родини до складу якої входить цивільна дружина та донька, не зможе запобігти ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду. В даному випадку, аналізуючи внутрішнє позитивне ставлення близького оточення ОСОБА_4 до його протиправної поведінки, родина останнього за переконанням слідчого судді, сприятиме переховуванню останнього від органів досудового розслідуванню та суду. Доведеність вказаного ризику об`єктивно простежується з відсутності вимог до працевлаштування та обізнаності родини про тривале вживання наркотичної речовини підозрюваним. Останнє вимагає додаткових матеріальних втрат, законність походження яких викликає обґрунтований сумнів, що є передумовою вчинення правопорушення, з огляду на що слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

Ризик впливу на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає недоведеним, оскільки свідки очевидці покази яких можуть мати вплив на доведеність провини підозрюваного, за матеріалами провадження відсутні. Допитані в якості свідків - поняті, які приймали участь у проведенні невідкладних слідчих дій, вплинути на хід досудового розслідування не в змозі, через фіксування слідчих дій технічними засобами, насамперед: проведенням відеозапису відповідно до вимог ч. 10 ст.236 КПК України.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваного у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, з огляду на те, що кримінальне правопорушення стосується охоронюваного законом права власності та вчинено з корисливих мотивів, встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_4 як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214 720 гривень, що на думку слідчого судді, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).

Повідомлення підозрюваного про фальсифікацію доказів, відображено у процесуальних документах, а саме: у власноручно зроблених зауваженнях за протоколом затримання, в порядку ст. 208 КПК України, тому додаткового повідомлення правоохоронних органів для проведення перевірки та організації досудового розслідування не потребує.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №2 Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 за матеріалами провадження №0001768 від 05.06.2023, за ознаками ч. 4 ст. 185, ч.2 ст. 309 КК України, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Києва, громадянину України, який зареєстрований та фактично мешкає у АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 ( шістдесят) днів, до 11.08.2023.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімуму для працездатних осіб, що складає 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA1012089, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26268059, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, МФО - 820172.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 11.08.2023, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. Прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1