"23" травня 2023 р. Справа № 363/324/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2023 року Вишгородський районний суд Київської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

представників потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

обвинуваченого ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Вишгороді обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000907 стосовно

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Любимівка Коринівського району Курської області Російської Федерації, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні висловив думку про можливість призначення справи до розгляду у відкритому судовому засіданні, зазначив, що справа підсудна Вишгородському районному суду Київської області, підстав для її зупинення чи закриття немає, обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України, підстав для повернення обвинувального акту не вбачається, тому просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Крім того, заявив клопотання про обрання запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_9 у вигляді особистого зобов`язання з покладенням відповідних обов`язків. В обґрунтування свого клопотання зазначив, що на обвинуваченого ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23.12.2022 року раніше був застосований запобіжний захід, але строк його дії закінчився. З огляду на суворість покарання, передбаченого за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286 КК України, тяжкість скоєного правопорушення, існують ризики переховування обвинуваченого від суду, впливу на потерпілих шляхом підкупу або погроз, схиляння потерпілих до дачі неправдивих показів або відмови від участі в кримінальному провадженні, а також наявність інших способів перешкоджати повному всебічному розгляду справи.

Потерпіла ОСОБА_5 та її представник ОСОБА_6 в підготовчому засіданні подали суду позовну заяву про стягнення моральної шкоди та просили призначити справу до судового розгляду. Проти клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу ОСОБА_9 не заперечували.

Представник потерпілого ОСОБА_10 - ОСОБА_7 подав позовну заяву до ОСОБА_9 та ПрАТ «Українська пожежно-страхова компанія» про стягнення моральної шкоди та регламентної страхової виплати. Проти клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу ОСОБА_9 не заперечував.

Захисник ОСОБА_8 подав до суду скаргу на дії слідчого про визнання дій старшого слідчого ОВС СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_11 протиправними в частині вилучення доказів та недолучення їх до матеріалів кримінального провадження, а саме: протоколу слідчого експерименту від 05.01.2021 року, фото, зроблених при проведенні слідчих експериментів, та інших процесуальних документів з приводу призначення та проведення судових експертиз Київського НДКЦ МВС № СЕ-19/111-20/59129-ІТ та ДНДЕКЦ № СЕ-19-21/4043-ІТ, а також долучити до матеріалів кримінального провадження протоколу слідчого експерименту від 05.01.2021 року та копії листів, провести необхідні дії щодо відновлення таких документів, а саме: допитати з приводу їх складання ОСОБА_12 та понятих, які були присутні при проведенні слідчого експерименту, витребувати пояснення від експерта ДНДЕКЦ щодо переліку вихідних даних та документів, які він використовував при проведенні експертизи.

Прокурор та інші учасники процесу заперечували проти задоволення скарги, посилаючись на те, що вона є передчасною, у суду відсутні матеріали кримінального провадження. Крім того, скарга в прохальній частині має клопотання про допит слідчого та понятих, а також вимога витребування пояснень від експерта, що не відповідає вимогам КПК.

Обвинувачений ОСОБА_9 та його захисник ОСОБА_8 не заперечували щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду, заперечували проти обрання відносно ОСОБА_9 запобіжного заходу.

Заслухавши учасників судового засідання, оглянувши клопотання та матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Провадження за обвинувальним актом підсудне Вишгородському районному суду Київської області.

Обвинувальний акт відносно обвинуваченого ОСОБА_9 складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України, містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення, а отже поверненню прокурору не підлягає.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення кримінального провадження до судового розгляду відсутні.

Відтак, суд приходить до висновку про необхідність призначення кримінального провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_9 , який обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України до судового розгляду.

Судовий розгляд, з урахуванням вимог ч. 2 ст. 27 КПК України провести у відкритому судовому засідання.

Коло осіб, які беруть участь у судовому розгляді є наступним: прокурор, представники потерпілих, потерпілі, захисник, обвинувачений.

Щодо поданих цивільних позовів суд приходить до наступного. За ч.5 ст.128 КПК цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства. Подані цивільні позови за формою та змістом відповідають вимогам ст. 175 ЦПК України, судовий розгляд даного кримінального провадження не розпочатий, тому є підстави для прийняття судом поданих цивільних позовів.

Щодо клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, суд приходить до наступного.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторони кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалах зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», застосування запобіжного заходу, пов`язаного із обмеженням волі, може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи такий запобіжний захід необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства (Летельє проти Франції (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991 року).

Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до обвинуваченого має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно обвинуваченого суд враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Суд вважає, що стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п.п.1,3,4 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від суду, незаконний вплив на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Суд також враховує тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, характер та суспільну небезпечність вчиненого кримінального правопорушення.

З урахування встановлених обставин суд приходить до висновку про те, що прокурор довів дійсні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, застосування якого забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого з урахуванням обставин правопорушення та його особи.

Щодо поданої скарги суд приходить до висновку про відмову у її задоволенні з наступних підстав. Скарга, заявлена захисником на стадії підготовчого судового засідання і доводи, викладені в ній, повно, всебічно та об`єктивно можуть бути досліджені судом лише під час безпосереднього судового розгляду та дослідження доказів у даному кримінальному провадженні. Згідно ст..84 КПК України доказами у кримінальному провадженні є фактичні данні, отриманні у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Стаття 93 КПК України визначає, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом. В даному випадку була заявлена скарга на дії слідчого, при цьому поєднана із клопотанням про виклик та допит відповідних осіб та витребуванням документів, яка подана без належного оформлення до норм КПК, що є недопустимим, а відтак є такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 314-316, 176-178, 369-372 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд обвинувального акта у вказаному кримінальному провадженні у судовому засіданні в приміщенні Вишгородського районного суду на 10 годину 00 хвилин 02.06.2023 року.

Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, представників потерпілих, потерпілих, захисника, обвинуваченого.

Прийняти до розгляду подану позовну заяву потерпілого ОСОБА_10 до ОСОБА_9 , ПрАТ «Українська пожежно-страхова компанія» про відшкодування моральної шкоди та регламентної страхової виплати у даному кримінальному провадженні та визнати його цивільним позивачем, обвинуваченого ОСОБА_9 - цивільними відповідачем, а ПрАТ «Українська пожежно-страхова компанія» - співвідповідачем.

Прийняти до розгляду подану позовну заяву потерпілої ОСОБА_5 до ОСОБА_9 про відшкодування моральної шкоди у даному кримінальному провадженні та визнати її цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_9 - цивільними відповідачем

У задоволенні скарги захисника ОСОБА_8 про визнання дій старшого слідчого ОВС СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_11 протиправними відмовити.

Клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_9 задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком на 60 днів, по 21.07.2023 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_9 такі обов`язки:

-прибувати до суду за першою вимогою;

-не відлучатися за межі Київської області без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання, реєстрації, роботи та номеру засобу зв`язку;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності.

Роз`яснити ОСОБА_9 , що в разі невиконання ним покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

ОСОБА_9 письмово під розпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити про те, що в разі невиконання покладених цією ухвалою зобов`язань до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0, 25 розміру мінімальної заробітної плати до 2-х розмірів мінімальної заробітної плати.

Копію ухвали направити до Вишгородського РУП ГУНП в Київській області для постановки на облік ОСОБА_9 та здійснення контролю за виконання ним ухвали суду.

На ухвалу суду в частині застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала суду в іншій частині оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1