ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8236/23
провадження № 1-кс/753/1751/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця України, українця, з середньою освітою, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуваючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України,

в с т а н о в и в:

19 травня 2023 року до слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосовування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якому оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання прокурор посилається на те, що у провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУНП в місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0001780, відомості про яке 17 травня 2023 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , визначивши збут особливо небезпечного наркотичного засобу, як головне джерело для здобуття коштів і матеріальних благ для свого існування, з корисливих мотивів, всупереч врегульованих законом суспільних відносин щодо порядку обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, в травні 2023 року, за допомогою мобільного додатку «Телеграм» у переписці із невідомою особою, домовився щодо незаконного придбання особливо небезпечного наркотичного засобу - канабіс, з метою подальшого роздрібного збуту наркозалежним споживачам, шляхом розкладання схованок, так званих «закладок» у публічно доступних місцях.

16 травня 2023 року ОСОБА_5 , за допомогою мобільного додатку «Телеграм» у переписці із невідомою особою, домовився щодо незаконного придбання особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонений - канабіс, з метою подальшого збуту. Після чого, у невстановлений досудовим розслідуванням час ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Джона Маккейна (на території житлового комплексу «Французький квартал»), на земельній ділянці місцевості знайшов схованку з невстановленою кількістю згортків з особливо небезпечним наркотичним засобом - канабіс, який останній підняв та забрав, тим самим придбав та розпочав зберігати з метою подальшого збуту.

У подальшому, 17 травня 2023 близько 16 год 50 хв ОСОБА_5 , прибув за адресою: м. Київ, Дарницький район, провулок Грузинський, який розташований неподалік «Парку партизанської слави», маючи умисел, направлений на незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу - канабіс, шляхом здійснення схованок («закладок»).

17 травня 2023 року близько 17 год 57 хв за адресою: м. Київ, провулок Грузинський, 22/3, працівниками поліції, під час безпосереднього здійснення закладок затриманий ОСОБА_5 у якого, в ході особистого обшуку вилучено 3 поліетиленових згортки, в середині яких містилась речовина рослинного походження зеленого кольору, яка є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонений - канабіс, загальною масою 4,66 г., який ОСОБА_5 умисно, незаконно, протиправно, з корисливих мотивів, всупереч вимогам Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» від 15 лютого 1995 року, «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ № 589 від 3 червня 2009 року, придбав та зберігав, з метою подальшого збуту.

Канабіс, згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 6 травня 2000 року № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», «Список № 1 особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено» в «Таблиці І» є особливо небезпечним наркотичним засобом.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечного наркотичного засобу з метою подальшого збуту, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Посилаючись на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину та наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий просив задовольнити клопотання.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу вказане клопотання передано слідчому судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 .

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначив, що підозрюваний є громадянином України, раніше не судимий, працює не офіційно, проживає в Київській області, ризики, що виправдовують застосування найсуворішого запобіжного заходу не є настільки обґрунтованими. В задоволенні даного клопотання просив відмовити в повному обсязі.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника та зазначив, що йому не вистачало коштів на прожиття, тому він почав займатися такою діяльністю.

Окрім того, в судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_4 подав слідчому судді скаргу в порядку ст. 206 КПК України, яку було об`єднано в одне провадження з клопотанням слідчого.

В обгрунтування поданої скарги зазначив, що письмове повідомлення про підозру затриманої особи вручається не пізніше 24 годин з моменту її затримання. З матеріалів справи вбачається, що затримання ОСОБА_5 відбулося 17 травня 2023 року о 17 год 57 хв, а відповідно 24 год з моменту затримання підозрюваного минули 18 травня 2023 року о 17 год 57 хв. Про те на той час повідомлення про підозру йому вручено не було.

У зв`язку з викладеним, захисник просив визнати утримання ОСОБА_5 незаконним та негайно звільнити його з під-варти.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти поданої скарги та зазначив, що Верховна Рада 27 липня 2022 року прийняла Закон «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення окремих положень досудового розслідування в умовах воєнного стану» (законопроект 7370). Так, у разі наявності об`єктивних обставин, що унеможливлюють вручення затриманій особі письмового повідомлення про підозру у строки передбачені, встановлені статтею 278 КПК України, якщо такі процесуальні дії здійснюються в умовах воєнного стану, строк для вручення письмового повідомлення про підозру затриманій особі може бути продовжено до 48 годин (до змін - 72 годин). Відповідно, у разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру упродовж 48 годин з моменту її затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

Однак, захисник підозрюваного не погодився з доводами прокурора аргументуючи це тим, що бойові дії на території міста Києва не проходять, а тому підозра повинна була бути врученою на протязі 24 годин.

Суд розглянувши подану скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_4 , заслухавши думку учасників процесу, прийшов до наступних висновків.

Системний аналіз ст. 211 КПК України в сукупності з положеннями ст.ст. 186, 206 цього Кодексу, вказує на те, що підставою для поставлення слідчим суддею рішення про звільнення позбавленої свободи особи, доставленої до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, може бути лише очевидна незаконність затримання, перевищення граничного строку затримання та невиправдане зволікання у доставлені особи до суду.

17 травня 2023 року о 17 год 57 хв ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

19 травня 2023 року о 12 год 39 хв ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру

Отже у період з 18 травня 2023 року 17 год 57 хв до 19 траня 2023 року 12 год 39 хв ОСОБА_5 незаконно утримувався в ізоляції від суспільства.

Відомості про надходження до суду скарги в порядку ст. 206 КПК України в період з 18 травня 2023 року 17 год 57 хв до 19 траня 2023 року 12 год 39 хв щодо незаконного утримання ОСОБА_5 у слідчого судді відсутні.

19 травня 2023 року о 13 год 2 хв надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою щодо ОСОБА_5 .

Слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи (ч. 3 ст. 206 КПК України).

З огляду на наявність (станом на час розгляду цього клопотання) правової підстави для позбавлення ОСОБА_5 свободи - повідомлення про підозру, підстави для звільнення позбавленого свободи ОСОБА_5 в порядку ст. 206 КПК України відсутні.

Таким чином, скарга адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , подана в порядку статті 206 КПК України, у судовосу засіданні при розгляді клопотання про обрання міри запобіжного заходу, задоволенню не підлягає.

Відповідно до чч. 2, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши долучені до клопотання копії матеріалів кримінального провадження № 0001780, слідчий суддя виходить з такого.

СВ Дарницького УП ГУНП в місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні від 17 травня 2023 року № 0001780 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частинами другою, третьою статті 307 КК України.

Відповідно до частини другої статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

19 травня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами другою, третьою статті 307 КК України.

З долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження № 0001780, вбачається, що наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 , передбачених частиною другою статті 307 КК України кримінального правопорушення підтверджується рапортом співробітника поліції від 17 травня 2023 року; протоколом затримання особи, підозрюваного у вчиненні злочину від 17 травня 2023 року; протоколами допиту свідків; протоколом огляду мобільного телефону від 17 травня 2023 року, згідно з яким вбачається факт зайняття збутом наркотичних засобів шляхом здійснення закладок; висновком експерта від 18 травня 2023 року № СЕ-19/111-23/25601-НЗПРАП та також іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Таким чином, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України. Причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.

Ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що відсутність міцних соціальних зв`язків (відсутність постійного місця роботи, сімейних зв`язків) може бути перепоною для його перебування у територіальній близькості від місця розташування органу досудового розслідування та явки на виклик органу досудового розслідування чи суду. Крім того, такий ризик наявний з огляду на тяжкість покарання у разі доведення вчинення ОСОБА_5 тяжкого злочину.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення існує, оскільки, крім обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке могло приносити йому прибуток, слідчим зазначено, а стороною захисту не спростовано, про відсутність офіційного законного джерела доходу, яке б давало йому можливість підтримувати достатній рівень життя.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі від шести до десяти років.

Враховуючи зміст статті 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене частиною другою статті 307 КК України, є тяжким злочином.

Тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом серед усіх запобіжних заходів, передбачених Кодексом. Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі незаконно впливати на потерпілого та свідків; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті; слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (частина друга).

Крім наявності вказаних ризиків, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (стаття 178 КПК України).

Визначивши такі критерії застосування слідчим суддею до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, законодавець дотримав міжнародних стандартів щодо тримання під вартою, збалансував необхідність у забезпеченні ефективного здійснення кримінального провадження та права особи, щодо якої воно відкрито, на свободу та особисту недоторканність і передбачив тримання такої особи під вартою виключно на підставі вмотивованого судового рішення.

При цьому, у пункті 57 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнійчук проти України» наголошено, що обґрунтування будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки воно коротке, має бути переконливо продемонстроване органами влади; обов`язок посадової особи, яка відправляє правосуддя, надавати відповідні та достатні підстави затримання на додаток до наявності обґрунтованої підозри.

Обираючи вид запобіжного заходу ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України, передбачених пунктами 1, 5 статті 177 КПК України ризиків, оцінює в сукупності наведені у частині першій статті 178 КПК України обставини: вагомість доказів причетності ОСОБА_5 до вчиненого кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання, відсутність постійного місця роботи та вважає, що доводи клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованими.

Встановлені обставини вказують на існування суспільної потреби у застосуванні запобіжного заходу, пов`язаного з ізоляцією ОСОБА_5 від суспільства, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вид кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 встановлені досудовим розслідуванням обставини, відносно молодий вік (21 років), слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 слід визначити заставу за передбаченою КПК України нижньою межею, що має на меті достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не має бути завідомо непомірним для нього - тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 80 520 гривень.

Керуючись ст. 110, 132, 176-178, 182, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , поданої в порядку статті 206 КПК України, відмовити.

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 17 год 57 хв 17 травня 2023 року.

Визначити ОСОБА_5 , заставу в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80 520 гривень.

У разі внесення застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти.

З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_5 , зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування і суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до підозрюваного (обвинуваченого) може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дія ухвали закінчується 15 липня 2023 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1