Справа № 646/3185/23
№ провадження 1-кс/646/1053/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.07.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання начальника Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001723 від 28.06.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення злочину передбаченого ч. 2 ст. 345 Кримінального кодексу України про арешт тимчасово вилученого майна,

В С Т А Н О В И В :

Начальник Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що 28.06.2023 до чергової частини Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від старшого оперуповноваженого Куп`янського РВП капітана поліції ОСОБА_4 про те, що 28.06.2023 о 17:10 год біля житлового будинку АДРЕСА_1 , під час виконання ним службових обов`язків виявлений ОСОБА_5 , який, керуючи автомобілем марки «Део Ланос», реєстраційний номер НОМЕР_1 , чорного кольору, вчинив наїзд на ОСОБА_4 , чим спричинив йому тілесні ушкодження.

28.06.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

У ході огляду, проведеного 28.06.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав працівникам поліції свій одяг, а саме: штани з тканини чорного кольору, на яких з правого боку від кишені до коліна наявні сліди розриву, труси тканинні кольорові, на яких наявна дірка в області правої сідниці, футболка з форменого одягу співробітника поліції, на правому плечі якої маються сліди бруду.

Того ж дня слідчим винесено постанову про визнання і приєднання речових доказів до справи, вилучених у ході огляду 28.06.2023, а саме: штанів з тканини чорного кольору, на яких з правого боку від кишені до коліна наявні сліди розриву, трусів тканинні кольорові, на яких наявна в області правої сідниці дірка, футболки з форменого одягу співробітника поліції, де на правому плечі маються сліди бруду.

Оскільки вищевказані речі зберігають на собі сліди кримінального правопорушення, є доказами у вказаному кримінальному провадженні та у майбутньому будуть об`єктами експертиз, посилаючись на положення ст. ст. 132, 167, 170 КПК України прокурор просить накласти арешт на вище зазначене майно, яке було тимчасово вилучене під час огляду, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує та просить суд його задовольнити.

Відповідно до ч. 1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття необхідних заходів для виклику в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі сторін та без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів відповідно до положень частини 1, 4 статті 107 КПК України.

Вивчивши клопотання про арешт тимчасово вилученого майна та дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

З інформації, яка міститься у Витязі з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001723 від 28.06.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення злочину передбаченого ч. 2 ст. 345 Кримінального кодексу України вбачається, що 28.06.2023 до чергової частини Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від старшого оперуповноваженого Куп`янського РВП капітана поліції ОСОБА_4 про те, що 28.06.2023 о 17:10 год біля житлового будинку АДРЕСА_1 , під час виконання ним службових обов`язків виявлений ОСОБА_5 , який, керуючи автомобілем марки «Део Ланос», реєстраційний номер НОМЕР_1 , чорного кольору, вчинив наїзд на ОСОБА_4 , чим спричинив йому тілесні ушкодження.

В обґрунтування клопотання до матеріалів додані: доручення про проведення досудового розслідування від 28.06.2023, повідомлення про початок досудового розслідування від 28.06.2023, постанову про визначення групи прокурорів у конкретному кримінальному провадженні від 28.06.2023, постанову про створення групи слідчих у кримінальному провадженні від 28.06.2023, рапорт про реєстрацію в журналі ЄО від 28.06.2023, заяву ОСОБА_5 про дозвіл на огляд власного автомобілю від 28.06.2023, пояснення ОСОБА_5 від 28.06.2023, заявою про вчинення кримінального правопорушення від 28.06.2023, службове посвідчення на ім`я ОСОБА_4 , протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 28.06.2023, протокол допиту потерпілого від 28.06.2023, постанову про визнання і приєднання до справи речових доказів від 28.06.2023, протокол огляду від 28.06.2023, копію паспорта на ім`я ОСОБА_5 , протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 28.06.2023 (а. с. 6-38).

Вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до якого відноситься, зокрема й арешт майна, слідчий суддя здійснює повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, та зобов`язаний діяти у межах і відповідно до вимог закону.

Згідно із пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів

За змістом частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 статті 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом

У клопотанні вказано, що метою накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучено в ході проведення огляду, є збереження речових доказів, які визнано речовими доказами, які мають значення для кримінального провадження та можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування кримінального провадження.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, у зв`язку з чим належить накласти арешт на тимчасово вилучене майно шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права на користування, відчуження та розпорядження зазначеним майном будь-яким особам.

Відповідно до статті 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо відомостей про факт вчинення кримінального правопорушення та наявність підстав вважати тимчасово вилучене майно доказами в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно є розумним і співмірним завданням кримінального провадження.

Відповідно до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001723 від 28.06.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення злочину передбаченого ч. 2 ст. 345 Кримінального кодексу України про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду від 28.06.2023, а саме: штани з тканини чорного кольору, на яких з правого боку від кишені до коліна наявні сліди розриву, труси тканинні кольорові, на яких наявна в області правої сідниці дірка, футболка з форменого одягу співробітника поліції, на правому плечі якої маються сліди бруду шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження будь-якими особами.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим відділу поліції, на якого покладається обов`язок визначення місця зберігання майна, щодо якого застосовано арешт.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст. 174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору, слідчому та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Червонозаводського

районного суду м. Харкова ОСОБА_1