Справа № 199/7349/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2023

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 у внесеному 10.09.2023 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальному провадженні №0001170 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

громадянина України, який на утримані неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб не має, не працює, місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , судимий 22.01.2007 р. Роменським МРС Сумської області за ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 115 КК України до 10 років позбавлення волі, звільнився 15.01.2016 з Роменської ВК 56 Сумської області по відбуттю строку покарання,

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з поданим клопотанням під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України:

1.може переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України), оскільки підозрюваний, будучи обізнаним про тяжкість покарання, що йому загрожує за умови визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів і за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин, може переховуватись від суду; підозрюваного було затримано в порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, що, на переконання слідчого, може також свідчити про можливість підозрюваного переховуватись від правоохоронних органів та суду;

2.незаконно впливати на потерпілого та свідків, що, на переконання слідчого, підтверджується тим, що підозрюваний особисто знає встановлених під час досудового розслідування потерпілого та свідків, та може впливати на них з метою зміни змісту їх показань які вони будуть давати під час судового розгляду, а також не виключається, що підозрюваний за умови обрання йому іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може вчинити відносно встановлених свідків та потерпілих кримінальні правопорушення з метою незаконного впливу на останніх;

3.вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний не працює, у нього відсутні кошти для існування, підозрюваний раніше судимий за вчинення тяжкого злочину, не зробив належних висновків та вчинив інше кримінальне правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання.

Підозрюваний та його захисник не заперечували проти задоволення клопотання.

Як встановлено слідчим суддею, 10.09.2023 р. близько 10 год. 30 хвил. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували за адресою: АДРЕСА_2 , під час спільного вживання алкогольних напоїв між ними виник словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_6 , стоячи в безпосередній близькості до ОСОБА_8 , дістав з сумки, яка була одягнена на ньому через плече, ніж та, утримуючи останній в правій руці, стоячи обличчям до ОСОБА_8 на відстані витягнутої руки, наніс йому один удар в передню черевну стінку та з місця вчинення кримінального правопорушення зник. В результаті вищезазначених умисних дій, ОСОБА_6 , відповідно до довідки з КНП «Міська клінічна лікарня №6» спричинив потерпілому ОСОБА_8 тілесні ушкодження у виді проникаючого колото-різаного поранення передньої черевної стінки, поранення правої долі печінки.

10.09.2023 р. ОСОБА_4 затримано з передбаченої п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України підстави.

11.09.2023 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом (ч. 1 ст. 29 Конституції України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Аналіз приписів зазначених статей кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що лише за наявності обґрунтованої підозри та ризиків можливо застосування запобіжного заходу.

Правила оцінки доказів передбачені ст. 94 КПК України: слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

На підтвердження доводів, зазначених у клопотанні, слідчим надані наступні документи (у копіях):

-витяг з ЄРДР№0001170 від 10.09.2023 р;

-протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від гр. ОСОБА_8 від 10.09.2023 р.;

- рапорт інспектора чергового ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 від 10.09.2023 р.;

-протокол огляду місця події від 10.09.2023 р.;

-постанова про визначення групи слідчих від 10.09.2023 р.;

-постанова про зміну групи слідчих від 11.09.2023 р.;

-постанова про визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні від 11.09.2023 р.;

-протокол допиту потерпілого гр. ОСОБА_8 від 10.09.2023 р.;

-паспорт потерпілого;

-протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 10.09.2023 р.;

-протокол роз`яснення права на захист від 10.09.2023 р.;

-протокол допиту підозрюваного від 10.09.2023 р.;

-постанова пор визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 11.09.2023 р.;

-протокол допиту свідка гр. ОСОБА_10 від 10.09.2023 р.;

-протокол допиту свідка гр. ОСОБА_11 від 10.09.2023 р.;

-протокол допиту свідка гр. ОСОБА_12 від 10.09.2023 р.;

-протокол допиту свідка гр. ОСОБА_13 від 10.09.2023 р.;

-протокол допиту свідка гр. ОСОБА_14 від 10.09.2023 р.;

-протокол допиту свідка гр. ОСОБА_15 від 10.09.2023 р.;

-протокол допиту свідка гр.. ОСОБА_16 від 10.09.2023 р.;

-протокол допиту свідка гр. ОСОБА_17 від 10.09.2023 р.;

-протокол допиту свідка гр. ОСОБА_18 від 10.09.2023 р.;

-протокол допиту підозрюваного від 11.09.2023 р.;

-вимога про судимість підозрюваного;

-інформація про судимість підозрюваного;

-паспорт підозрюваного;

-довідка про внесення відомостей до Єдиного державного демографічного реєстру відносно підозрюваного;

-довідка з КНП «Міська клінічна лікарня №6» ДМР від 10.09.2023 р.;

-консультативний висновок спеціаліста №1065 пор результати лабораторного дослідження від 10.09.2023 р.

З приводу наявності обґрунтованої підозри, обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Такі факти та інформація існують, що встановлено слідчим суддею на підставі доказів обставин, на які слідчий посилається та які долучені до клопотання.

Щодо іншої підстави застосування запобіжного заходу - ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, то наявність передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків слідчим доведена.

Вирішуючи питання щодо виду запобіжного заходу, слідчий суддя згідно вимог ст. 178 КПК України враховує:

1) той факт, що наявні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є достатньо вагомими;

2) тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється (від 5 до 08 років позбавлення волі);

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, який є особою працездатного віку, відсутні документально підтверджені відомості про наявність у підозрюваного тяжких невиліковних хвороб;

4) відсутність доказів про міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання;

5) відсутність у підозрюваного місця роботи;

6) майновий стан підозрюваного, який не має значних статків;

7) наявність судимості у підозрюваного;

8) відсутність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Тримання особи під вартою є настільки серйозним заходом, що його застосування є виправданим лише тоді, коли інші, менш суворі, заходи було розглянуто і визнано недостатніми для гарантування інтересів особи або суспільства, що можуть вимагати тримання відповідної особи під вартою.

Це означає, що відповідність позбавлення свободи національному законодавству є недостатньою умовою; воно також має бути необхідним за конкретних обставин (див., наприклад, рішення у справах «Вітольд Літва проти Польщі» (Witold Litwa v. Poland), заява № 26629/95, п. 78, ECHR 2000-III, та «Станєв проти Болгарії» (Stanev v. Bulgaria) [ВП], заява № 36760/06, п. 143, ECHR 2012) - п. 93 рішення ЄСПЛ у справі «Заіченко проти України (№2)».

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За конкретних обставин даної справи застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризиків, встановлених при розгляді даного клопотання, є недостатнім: потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи, про який йдеться у клопотанні слідчого.

Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч. 1 ст. 197 КПК України).

Розмір застави не визначається слідчим суддею на підставі п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України.

Керуючись ч. 3 ст. 26, ст. 94, ч. 1 та ч. 2 ст. 110, п. 9 ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132, п. 5 ч. 1 та ч. 4 ст. 176, ст.ст. 177, 178, п. 5 ч. 2 ст. 183, п. 1 ч. 4 ст. 183, ст.ст. 186, 193, ч. 1 та ч. 4 ст. 196, ч. 1 ст. 197, ст. 203 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 у внесеному 10.09.2023 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальному провадженні №0001170 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який у межах кримінального провадження №0001170, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.09.2023 р., підозрюється у вчиненні передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України злочину, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)».

Строк дії ухвали до 19:20 год. 09.11.2023 р.

Ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала набирає чинності негайно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Амур-Нижньодніпровського районного суду

м. Дніпропетровська ОСОБА_1