Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1304/23

Номер провадження: 1-кс/511/795/23

01.06.2023 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Роздільна , Роздільнянського району, Одеської області, не одруженого, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працюючого, громадянина України, раніше судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

01 червня 2023 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-1X, з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан.

У зв`язку з введенням воєнного стану Законом України від 03.03.2022 №2117-ІХ «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство», крім іншого, посилено відповідальність за кримінальні правопорушення, передбачені ст. ст. 185-187, 189, 191 КК України, у разі їх вчинення в умовах воєнного або надзвичайного стану.

Так, з квітня 2022 року (більш точної дати, під час проведення досудового розслідування встановити не представилось можливим) ОСОБА_6 за усною домовленістю з ОСОБА_7 , почав проживати в приміщенні будинку розташованому за адресою АДРЕСА_2 , яке перебуває у користуванні у ОСОБА_7 , з метою догляду за вказаним будинком.

В січні 2023 року (більш точної дати, під час проведення досудового розслідування встановити не представилось можливим) у ОСОБА_6 , який раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочини проти власності винник корисливий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, яке належить ОСОБА_7 , з його домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , знаючи, що його знайомий ОСОБА_7 не проживає на постійній основі у вказаному домоволодінні.

ОСОБА_6 , користуючись вільним доступом до території та приміщення домоволодіння розташованого за адресою АДРЕСА_2 , безперешкодно проник на територію домоволодіння, де в подальшому упевнившись у відсутності сторонніх осіб, пройшов до приміщення домоволодіння, яке не було зачинено на замираючий пристрій, звідки зі спальної кімнати таємно від сторонніх осіб, розуміючи що його дії відбуваються у воєнний час та носять суспільно небезпечний характер, здійснив крадіжку РК телевізора марки «Bravis» діагоналлю 19 дюймів, чорного кольору, моделі LED 19888В, який належить ОСОБА_7 .

Після чого з викраденим майном ОСОБА_6 з місця скоєння злочину зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, а саме передав у користування сторонній особі, чим завдав матеріальної шкоди потерпілому ОСОБА_7 , на загальну суму 1275,00 гривень.

Таким чином, ОСОБА_6 , обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, кваліфікованому як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану.

Підозра відносно ОСОБА_6 , ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах.

Окрім того, слідчий та прокурор зауважили, що відповідно до статті 177 КПК України, встановлені обставини, які свідчать про те, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

На підставі встановлених обставин, слідчий та прокурор вважають доцільним для забезпечення запобіганню встановленому ризику застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, та покласти на нього обов`язки, передбачені диспозицією статті 194 КПК України.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний та захисник не заперечували проти задоволення клопотання.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділенням Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження № 0000309 від 05 травня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини 2 статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частина перша статті 179 КПК України рагламентує, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Відповідно до частини 7 статті 194 КПК Украни обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, як і свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Наразі стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування.

При цьому, стороною обвинувачення доведена наявність достатніх підстав вважати, що існують наразі наступні ризики, які передбачені диспозицією статті 177 КПК України, а саме: підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя зазначає, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК.

У пункті 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13 січня 2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Керуючись статтями 177, 178, 179, 194, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах дії строку досудового розслідування, тобто до 18.07.2023 включно, з покладанням на підозрюваного наступних обов`язків:- прибувати до слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 за першою вимогою;- не відлучатись за межи м. Роздільна, Роздільнянського району, Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;- прибувати до суду за першою вимогою;- утриматися від спілкування з потерпілими у даному кримінальному провадженні ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Підозрюваному письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити, що контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий (частина 3 статті 179 КПК України).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1