печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000598 від 21.11.2022 та передачу його Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів,

ВСТАНОВИВ:

05.09.2023 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000598 від 21.11.2022 та передачу його Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, а саме, 23,980 т. олії соєвої, гідратованої, українського походження, наливом, з соєвих бобів врожаю 2022 року, власником якої є ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» (), яка завантажена на автомобіль д.н.з. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , який перебуває на митному пості «Орлівка» Одеської митниці та заборонити уповноваженим (службовим, посадовим) особам Державної митної служби України та іншим особам, вчиняти будь-які дії щодо зміни власників, відчуження вказаного майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Прокурор ОСОБА_3 до суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Матеріали клопотання сторона обвинувачення обґрунтовує наступним.

Детективами Підрозділу детективів (на правах Управління) Територіального управління БЕБ у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000598 від 21.11.2022за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених . 1 ст. 205-1, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 263 КК України.

Київською міською прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до висновків ГУ ДПС у м. Києві № 91/26-15-08-01-20/3961244, № 90/26-15-08-02-20/43214282, №89/26-15-08-01-20/42177554, № 87/26-15-08-02-20/44027421 встановлено, що невстановлені особи, діючи від імені службових ПП «Гатунок» (), ТОВ «Леопанс» (), ТОВ «Піренком» (), ТОВ «Юнлас Пром» () шляхом видачі та використання завідомо підроблених документів від імені ПП «Гатунок» (), ТОВ «Леопанс» (), ТОВ «Піренком» (), ТОВ «Юнлас Пром» () незаконно провели митне оформлення сільськогосподарської продукції невідомого походження, можливо придбаної за готівку без сплати податків постачальником з метою її вивезення за межі митної території України у митному режимі експорту. Таким чином службові особи ПП «Гатунок» (), ТОВ «Леопанс» (), ТОВ «Піренком» (), ТОВ «Юнлас Пром» (), здійснюючи незаконну фінансово-господарську діяльність пов`язаною з підробкою документів та проведенням експортних операцій, можливо ухилились від сплати податків на загальну суму 51 916 917,24 грн.

Крім того, невстановлені особи діючи на території м. Києва в період 2022-2023 років шляхом підроблення документів, які подаються державному реєстратору зареєстрували суб`єкти підприємницької діяльності ТОВ «Трейд Сенс» (), ТОВ «Неко Оілз» (), ТОВ «Реммо Компані» () та ТОВ «Транзит Агро-М» (), тим самим внесли в реєстраційні документи завідомо неправдиві відомості, які в подальшому здійснюють експортні операції сільськогосподарської продукції на адресу компаній-нерезидентів, а саме: ASTRA BIOPLANT LTD (23 Bulgari str. 7060 Slivo Pole, BULGARIA), JANDA TECHNOLAGIES (Hungary, Reg. No.5), TIRANAGRO LTD (Bulgaria Sofia PC 1404 Triadica District).

В ході досудового розслідування допитаний засновник, директор та головний бухгалтер ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» () ОСОБА_4 (і.п.н ), який надав покази про непричетність до реєстрації, фінансово господарської діяльності ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» () та до здійснення експортних операцій сільськогосподарської продукції.

Директора ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» ОСОБА_4 притягнуто до кримінальної відповідальності, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених за ч.2 ст. 309 та ч. 1 ст.205-1 КК України.

Крім того, останній дізнавшись, що від його імені невстановлені слідством особи вчиняють протиправні злочинні дії, звернувся до банківської установи АТ «Укрсиббанк» (МФО 351005) із заявою на зміну статусу кваліфікованого сертифікату відкритого ключа від 07.03.2023, з метою блокування криптографічного модулю, а також блокування незаконного ведення фінансово-господарської діяльності підприємства ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» від його імені.

Таким чином, невстановлені досудовим розслідуванням особи, діючи, умисно, протиправно, шляхом підроблення офіційних документів, які видаються та посвідчуються ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» () здійснюють вивезення ТМЦ з території України в режимі експорт.

На даний час невстановлені слідством особи переслідуючи злочинний умисел діючи від імені ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М», з метою отримання особистої вигоди подали до митного оформлення документи, зокрема серед інших: декларація ЕК 10 АА 23UA70U9, відправник ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М», з метою вивезення олії соєвої, гідратована, українського походження, наливом, з соєвих бобів врожаю 2022 р. у кількості 23,980 т., одержувач JANDA TECHNOLOGIES KFT (Arany Janos ter 1., 3526 Miskolc, Hungary), яка завантажена на автомобіль д.н.з. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та який перебуває на митному пості «Орлівка» Одеської митниці.

Виходячи з клопотання прокурора, відповідно до митної декларації форма МД-2 поданого електронним декларуванням №ЕК10АА23UA70U9, рахунок № 280220231 від 28.02.2023 до Контракту № S-2802 від 28.02.2023, Міжнародна товарно-транспортна накладна CMR № 280220231, встановлено що невстановлені досудовим розслідуванням особи, діючи, умисно, протиправно, шляхом підроблення офіційних документів, які видаються та посвідчуються ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» здійснює продаж на адресу компанії-нерезидента JANDA TECHNOLOGIES KFT (Arany Janos ter 1., 3526 Miskolc, Hungary) 23,980 т. олії соєвої, гідратована, українського походження, наливом, з соєвих бобів врожаю 2022 р., яка завантажена на автомобіль д.н.з. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та який перебуває на митному пості «Орлівка» Одеської митниці.

14.03.2023 детективом у кримінальному провадженні винесено постанову про визнання речовими доказами 23,980 т. олії соєвої, гідратована, українського походження, наливом, з соєвих бобів врожаю 2022 р., яка відповідно до документів належить ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» (), яка завантажена на автомобіль д.н.з. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та який перебуває на митному пості «Орлівка» Одеської митниці.

Таким чином, прокурор зазначив, що з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, для досягнення дієвості цього кримінального провадження, з метою забезпечення збереження речових доказів, задля запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, відчуження необхідно застосувати захід забезпечення кримінального провадження, передбачений ст. 170 КПК України, тобто накладення арешту на 23,980 т. олії соєвої, гідратована, українського походження, наливом, з соєвих бобів врожаю 2022 р., яка відповідно до документів належить ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» (), яка завантажена на автомобіль д.н.з. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та який перебуває на митному пості «Орлівка» Одеської митниці.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчий суддя вивчивши матеріали провадження за клопотанням вважає, що є достатні підстави вважати, що майно, на арешті якого наполягає орган досудового розслідування, відповідає вимогам визначених ч. 2 ст. 170 КПК України, а відтак потреби органу дізнання виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, як арешт майна.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню, приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

Що стосується розгляду клопотання органу досудового розслідування в частині передачі майна в управління Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів для забезпечення збереження та збільшення вартості такого майна, оскільки воно має специфічні властивості, то слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з абзацом сьомим частини шостої статті 100 КПК України, речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

У випадках, передбачених пунктами 2, 4 та абзацом сьомим частини шостої цієї статті, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до слідчого судді Вищого антикорупційного суду, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу. Прокурор у випадку, передбаченому абзацом сьомим частини шостої цієї статті, не пізніше наступного робочого дня з моменту постановлення ухвали слідчого судді, суду надсилає копію цієї ухвали Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, із зверненням щодо прийняття активів, а також вживає невідкладних заходів щодо передачі цих активів Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Частиною першою статті 2 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» передбачено, що Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, та/або з управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковано у кримінальному провадженні чи стягнено за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими.

У пункті 4 частини першої статті 9 Закону зазначається, що на Національне агентство покладено функцію з організації здійснення заходів, пов`язаних з проведенням оцінки, веденням обліку та управлінням активами.

Частиною першою статтею 21 Закону встановлено, що управління рухомим та нерухомим майном, цінними паперами, майновими та іншими правами здійснюється Національним агентством шляхом реалізації відповідних активів або передачі їх в управління.

Відповідно до частини третьої статті 21 Закону, управління активами, зазначеними у частині першій цієї статті, здійснюється на умовах ефективності, а також збереження (за можливості збільшення) їх економічної вартості.

Відповідно до частини першої статті 19 Закону встановлено, що Національне агентство здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у тому числі як захід забезпечення позову - лише щодо позову, пред`явленого в інтересах держави, із встановленням заборони розпоряджатися та/або користуватися такими активами, а також у позовному провадженні у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави із встановленням заборони користуватися такими активами, сума або вартість яких перевищує 200 розмірів прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб на 1 січня відповідного року. Зазначені активи приймаються в управління на підставі ухвали слідчого судді, суду чи згоди власника активів, копії яких надсилаються Національному агентству не пізніше наступного робочого дня після їх винесення (надання) з відповідним зверненням прокурора.

Згідно з частиною другою статті 19 Закону, у разі прийняття в управління активів, які чи права на які та їх обтяження підлягають державній реєстрації, Національне агентство надсилає того самого дня інформацію про накладення арешту на активи органам, що ведуть державні реєстри таких активів, прав на них або їх обтяжень.

Вимогами частини другої статті 21 Закону передбачено, що активи, зазначені у частині першій цієї статті, прийняті Національним агентством в управління, підлягають оцінці, яка здійснюється визначеними за результатами конкурсу суб`єктами оціночної діяльності, та передачі в управління визначеним за результатами конкурсу юридичним особам або фізичним особам - підприємцям у порядку, встановленому законодавством про державні (публічні) закупівлі. Управління активами здійснюється на підставі договору, укладеного відповідно до глави 70 Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для передачі майна (корпоративних прав) в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, що відповідає положенням ч. 6 ст. 100 КПК України та ст. ст. 19, 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Також слідчий суддя вважає, що в даному випадку таке обмеження права власності є розумним та співмірним завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, ст. 100 КПК України, ст. 19, 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони розпорядження та відчуження на 23,980 т. олії соєвої, гідратованої, українського походження, наливом, з соєвих бобів врожаю 2022 року, власником якої є ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» (), що завантажена на автомобіль д.н.з. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , який перебуває на митному пості «Орлівка» Одеської митниці.

Заборонити уповноваженим (службовим, посадовим) особам Державної митної служби України та іншим особам, вчиняти будь-які дії щодо зміни власників, відчуження вказаного майна.

Передати вказане майно в управління Національному агентству України, з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів () для реалізації у порядку та на умовах, визначених статей 1, 9, 1924 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів».

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1