Провадження № 1-кс/750/4110/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2023 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду м.Чернігова ОСОБА_1 , дослідивши клопотання директора ПП «Барс» - ОСОБА_2 , про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000212 від 22.05.2019,

в с т а н о в и л а :

14.08.2023 до слідчого судді надійшло клопотання директора ПП «Барс» - ОСОБА_2 , в якому він просить скасувати арешт з будівельного (річкового) піску, накладеного ухвалою слідчого судді Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 17.10.2019 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000212 від 22.05.2019.

Вивчивши матеріали поданого клопотання, приходжу до наступного висновку.

Так, згідно ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна, подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

З матеріалів клопотання зрозуміло, що арешт на пісок було накладено ухвалою слідчого судді Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 17.10.2019 за клопотанням слідчого СВ Ріпкинського ВП ЧВП ГУНП в Чернігівській області в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000212 від 22.05.2019.

Крім того, згідно долученого витягу з ЄРДР, 21.05.2019 до ч/ч Ріпкинського ВП ЧВП ГУНП в Чернігівській області надійшло повідомлення про те, що в с.Неданчичі в урочищі «Якір» підприємство реалізує пісок, який не перебуває у нього на балансі.

Заявник у своєму клопотанні стверджує, що досудове розслідування здійснюється слідчими Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області, проте доказів на підтвердження даного факту не було надано. Тобто, слідчий суддя позбавлений можливості встановити, чи дійсно відноситься розгляд поданого клопотання про скасування арешту з майна до територіальної підсудності Деснянського районного суду м. Чернігова.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч.1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України. При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді. Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання про скасування арешту майна слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.174, 309 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а:

Клопотання директора ПП «Барс» - ОСОБА_2 , про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000212 від 22.05.2019 повернути особі, яка його подала.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1