Провадження № 1-кс/686/5850/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого ВРЗЗС слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Ахтубінськ, Астраханської області, російської федерації українки, громадянки України, із вищою освітою, офіційно не працюючої, неодруженої, осіб на утриманні не має, зареєстрованої за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , жительки АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

у кримінальному провадженні № 0002428,

встановив:

09.07.2023 старший слідчий ВРЗЗС слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконного впливу на потерпілого та/або свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрювана і її захисник заперечили проти задоволення клопотання.

Вважають, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде достатнім для забезпечення її належної процесуальної поведінки.

ОСОБА_6 стверджує, що від органу досудового розслідування не переховувалася і переховуватись не буде.

Причетність до вчинення кримінального правопорушення не заперечує.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

07.07.2023 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0002428 зареєстровано дане кримінальне правопорушення правова кваліфікація ч.4 ст.185 КК України.

08 липня2023 року в ході проведення досудового розслідування кримінального провадження, відповідно до ст. ст. 40, 42, 276, 277, 278 КПК України, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

07 липня 2023 року близько 14 год. 00 хв., ОСОБА_6 , перебуваючи в приміщенні сауни-готелю « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що по вул. Львівське шосе, 20/1 у м. Хмельницькому, помітила натумбі під телевізором мобільний телефон марки «XiaomiRedmi 8», чорного кольорута прийняла рішення вчинити крадіжку вказаногомобільного телефону з метою власного збагачення.

Тоді ж, з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна, переконавшись що за її діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, розуміючи що в країні діє воєнний стан, введений Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з метою особистого збагачення, з корисливих мотивів, діючи умисно, таємно,викрала з приміщення сауни-готелю «Амстердам» мобільний телефон марки «XiaomiRedmi 8», чорного кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , в середині якого знаходилась сім-карта мобільного оператора Київстар з позначенням НОМЕР_3 , вартістю 3000 грн., який заховала собі під одяг та покинула приміщення сауни-готелю «Амстердам».

Після чого ОСОБА_6 разом із викраденим майном покинула приміщенні сауни-готелю «Амстердам», що по вул. Львівське шосе, 20/1 у м. Хмельницькому та в подальшому розпорядилася викраденим майном на власний розсуд.

Вказаними умисними протиправними діями ОСОБА_6 , спричинила потерпілій ОСОБА_8 майнової шкоди на загальну суму3000 гривень.

Своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану, ОСОБА_6 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження №0002428 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 , у вчиненні вище вказаного кримінального правопорушення підтверджується наступними матеріалами кримінального провадження:

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення (злочину) підтверджується наступними матеріалами кримінального провадження:

- протоколом затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України;

- повідомленням про підозру ОСОБА_6 вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України;

- протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від 07.07.2023 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 07.07.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 07.07.2023;

- протоколом огляду місця події від 07.07.2023;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 07.07.2023;

Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.

Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.

Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.

З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.

Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.

Кримінальним процесуальним кодексом України не визначено поняття «обґрунтованої підозри», тому Суд, в силу вимог ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», керується практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права. Так, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справа «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32).

Разом із тим, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам щодо поняття «обґрунтованості», що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років позбавлення волі.

Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує їй у випадку визнання її винуватою, співставляючи можливі негативні для неї наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є високим.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом.

А тому можливість ОСОБА_6 схиляння потерпілої до зміни показань чи до відмови їх давати суду, існує.

Слідчий суддя враховує, що підозрювана ОСОБА_6 не зважаючи на наявність факту притягнення до кримінальної відповідальності, у тому числі за вчинення кримінального правопорушення за ч.3 ст307 К України власності, обґрунтовано підозрюється у вчиненні крадіжки.

29.06.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України тав цей же день слідчим суддею Хмельницького міськрайонного суду ОСОБА_11 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який остання 07.07.2023 порушила та вчинила новий умисний тяжкий злочин.

Указане слідчий суддя враховує у якості відомостей про особу підозрюваної.

Спосіб вчинення кримінального правопорушення, його характер, корисливий мотив вказують на те, що отримання засобів для існування підозрюваний може здійснити у протиправний спосіб.

А тому ризик вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий суддя вважає підтвердженим.

Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховування від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення та впливу на потерпілого, а тому з метою їх нівелювання, застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання її винуватою, соціальні зв`язки підозрюваної, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання, а також те, що 29.06.2023 її повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.

Слідчий суддя враховує, що підозрювана незаміжня, перебуває фактичних шлюбних стосунках, не має підтвердженого офіційного та/або неофіційного місця роботи, проте стверджує, що працює вдома графічним дизайнером та отримує близько 20000 грн. від цієї діяльності.

За приписами п.5 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Розглядаючи можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, визнає свою причетність до його вчинення.

Крім цього, будучи обізнаною про вчинення кримінального правопорушення та про підозру відносно неї у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України, у іншому кримінальному провадженні ОСОБА_6 вчинила інший тяжкий злочин.

А тому сукупність зазначених обставин дає підстави для висновку про те, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної і виконання нею процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

У клопотанні відсутнє обґрунтування стороною обвинувачення розміру застави як обов`язкового у цьому випадку, альтернативного запобіжного заходу, який може бути застосований до підозрюваної у разі її сплати.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 25 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2481 грн.) 67100 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя враховує те, що підозрювана не працює, проте стверджує, що має дохід у сумі близько 20000 грн. та підозрюється у здійсненні кримінально караної діяльності, пов`язаної викраденням чужого майна.

А тому саме такий розмір застави не буде непомірним і достатньою мірою гарантуватиме дотримання ОСОБА_6 покладених на неї обов`язків.

Строк тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування та з урахуванням проведеного обсягу слідчих дій у кримінальному провадженні, рахуючи його з моменту її затримання 07.07.2023.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної у вчинені злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 04 вересня 2023 року.

Визначити заставу в розмірі 25 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка становить 67100 грн. та може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою.

У в разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або перебування;

- утриматись від спілкування із свідками та потерпілою у цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України (у разі наявності).

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 04 вересня 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1