Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2594/23
Номер провадження 1-кс/711/798/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

слідчого - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 , подане в рамках кримінального провадження №0000157 від 13.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Азербайджан, громадянина України, з повною вищою освітою, який є особою з інвалідностю другої групи, одруженого, працюючого інженером-землевпорядником Смілянського міськрайонного відділу ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», раніше несудимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, погодженим прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 , поданим в рамках кримінального провадження №0000157, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , відповідно до наказу №68-К ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» від 23.06.2016 призначений на посаду інженера-землевпорядника Смілянського міськрайонного відділу ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою».

Відповідно до п. 1.1. посадової інструкції інженер-землевпорядник повинен знати та керуватися в роботі Конституцією України, Земельним кодексом України, законами України «Про землеустрій», «Про оцінку земель» тощо.

Відповідно до пункту 2.12 дотримуватися антикорупційних заходів підприємства.

Згідно пункту 4.2. інженер-землевпорядник, відповідно до законодавства України, несе персональну відповідальність за правопорушення, скоєні в процесі здійснення своєї діяльності - в межах визначених чинним адміністративним, кримінальним та цивільним законодавством України.

Так, діючи всупереч вимог законодавства, ОСОБА_5 , будучи інженером-землевпорядником, маючи умисел на одержання для себе неправомірної вигоди за вчинення впливу на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій місцевого самоврядування, 30.03.2023 близько 17:00 години, перебуваючи біля спортивного клубу «Спарта» у м. Сміла Черкаської області висловив вимогу ОСОБА_8 , про передачу йому коштів у сумі 5 000 доларів США за сприяння в позитивному вирішенні питання щодо отримання дозволу на розміщення об`єкту роздрібної торгівлі на території «Графського озера» в м. Сміла.

Так, переслідуючи мету отримання неправомірної вигоди для себе, 01.04.2023, близько 10:00 години, ОСОБА_5 зателефонував ОСОБА_8 та призначив зустріч за місцем своєї роботи, за адресою: АДРЕСА_2 , в ході розмови ОСОБА_5 сказав, що він домовився з посадовими особами органу місцевого самоврядування щодо позитивного вирішення питання про розміщення тимчасової торгівельної споруди на території «Графського озера» в м. Сміла.

10.04.2023 ОСОБА_5 зателефонував до ОСОБА_8 та призначив зустріч на наступний день.

11.04.2023 в ході зустрічі ОСОБА_5 повідомив, що з посадовими особами органу місцевого самоврядування він узгодив питання щодо документів на земельну ділянку під розміщення тимчасової торгівельної споруди на території «Графського озера» у м. Сміла, зазначивши при цьому, що з даного приводу він розмовляв з архітектором та заступником Смілянського міського голови.

19.04.2023 близько 09:30 години, перебуваючи поблизу магазину «Наш Край» в м. Сміла, ОСОБА_5 в ході розмови повідомив ОСОБА_8 , що останньому, для позитивного вирішення питання, необхідно зареєструватися фізичною особою-підприємцем, після чого передати документи та обумовлену суму коштів ОСОБА_5 . Цього ж дня, о 17:00 годині, біля спортивного комплексу «Спартак» ОСОБА_8 повторно зустрівся з ОСОБА_5 , де останній висловив вимогу про передачу частини обумовленої суми, а саме 1 тисячі доларів США. Переслідуючи мету наживи, перебуваючи на території спортивного комплексу «Спарта» у м. Сміла ОСОБА_5 отримав неправомірну вигоду у сумі 1 000 доларів США за сприяння в прийнятті позитивного рішення щодо отримання дозволу на розміщення об`єкту роздрібної торгівлі на території «Графського озера» у м. Сміла.

Так, ОСОБА_5 , втілюючи в реалізацію свій злочинний умисел, направлений на отримання неправомірної вигоди для себе за вчинення впливу на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій місцевого самоврядування, перебуваючи у своєму службовому кабінеті №11 Смілянського міськрайонного відділу ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», що розташоване за адресою: Черкаська область м. Сміла, вул. Соборна 96А, видав ОСОБА_8 , документи на розташування тимчасової конструкції, після чого, останній за вказівкою ОСОБА_5 , подав їх до центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Смілянської міської ради, разом із заявою «Про погодження місця розташування тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності за адресою: на пляжі біля «Графського озера» в м. Сміла», яку було зареєстровано в реєстрі за №00-09/2886 адміністратором ОСОБА_9 .

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на отримання неправомірної вигоди для себе ОСОБА_5 , 24.04.2023, близько 09 години 40 хвилин, знаходячись біля приміщення Смілянського міськрайонного відділу ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», що в м. Сміла по вул. Соборна 96А, запропонував ОСОБА_8 сісти до транспортного засобу «Ford», реєстраційний номер НОМЕР_1 , де ОСОБА_5 отримав грошові кошти в сумі 4 000 тисячі доларів США, як неправомірну вигоду за сприяння в прийнятті позитивного рішення щодо отримання дозволу на розміщення об`єкту роздрібної торгівлі на території «Графського озера» у м. Сміла.

Таким чином, ОСОБА_5 , отримав неправомірну вигоду для себе за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій місцевого самоврядування за сприяння в прийнятті позитивного рішення щодо отримання дозволу на розміщення об`єкту роздрібної торгівлі на території «Графського озера» у м. Сміла в загальній сумі 5000 (п`ять) тисяч доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ становить 184 801, 55 (сто вісімдесят чотири тисячі вісімсот одна гривня п`ятдесят п`ять копійок).

24.04.2023 о 09 год. 51 хв., біля автомобіля «Ford», реєстраційний номер НОМЕР_1 , в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 був затриманий, після отримання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування та обіцянці здійснити вплив за надання такої вигоди, на місці вчинення кримінального правопорушення та його протиправна діяльність була припинена, а частина грошових коштів в сумі 4000 тисячі доларів США, які були предметом неправомірної вигоди, вилучено.

Таким чином ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування та обіцянці здійснити вплив за надання такої вигоди, поєднане з вимаганням такої вигоди.

24.03.2023, о 09 год. 51 хв., в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 , після отримання неправомірної вигоди, був затриманий на місці вчинення кримінального правопорушення за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, його протиправна діяльність була припинена, а грошові кошти в сумі 4 000 доларів США, які були предметом неправомірної вигоди, вилучено.

24.04.2023 ОСОБА_5 вручене письмове повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Ініціатор клопотання вказує, що в матеріалах даного кримінального провадження достатньо доказів підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, що підтверджується: протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , постановою про залучення до конфіденційного співробітництва та проведення НСРД, додатковим допитом свідка ОСОБА_8 , протоколами огляду і ідентифікації грошових коштів від 19.04.2023, протоколами огляду особи, залученої до конфіденційного співробітництва та вручення їй спеціального технічного засобу і грошових коштів для здійснення контролю за вчиненням злочину від 19.04.2023, протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, допитами свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , відповідями на запити виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області, ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», протоколом обшуку в автомобілі та іншими матеріалами кримінального провадження.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , згідно із ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КПК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п. 1-4 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 документований закордонним паспортом, серії НОМЕР_2 від 06.04.2018, дійсний до 06.04.2028, який усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке йому інкримінується органом досудового розслідуванням, використовуючи широке коло зв`язків, в тім числі з-поміж працівників військового комісаріату, може безперешкодно отримати дозвільні документи та виїхати за межі України.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, є встановлені під час досудового розслідування достатні фактичні дані про одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування та обіцянці здійснити вплив за надання такої вигоди, поєднане з вимаганням такої вигоди.

Обставинами, які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків є:

1. кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 , має високий ступінь суспільної небезпеки, так як скоєне сертифікованим інженером-землевпорядником, на якого покладено функції з розроблення та виготовлення проектної документації, проектно-вишукувальних робіт, який повинен неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України, антикорупційних заходів та інших нормативно-правових актів;

2. кримінальне правопорушення (злочин), у якому підозрюється ОСОБА_5 , зумовлене тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, оскільки його дії (щодо отримання неправомірної вигоди) мають системний характер. Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства;

3. підстави для застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою відсутні, тому що він притягується до відповідальності за вчинення тяжкого корупційного злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, з конфіскацією майна, а також встановлено обставини, які виправдовують тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 та підтверджують наявність зазначених ризиків;

4. підозрюваний ОСОБА_5 виконуючи свої професійні обов`язки та перебуваючи на волі, для уникнення від кримінальної відповідальності, може використати свої повноваження та зв`язки для:

- незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а саме: свідка-заявника ОСОБА_8 , понятих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які були присутніми під час затримання. На даний час є підстави вважати, що останній перебуваючи на волі може на них незаконно впливати шляхом підкупу, вмовлянням та/або застосуванням погроз, що перешкоджатиме об`єктивному розслідуванню кримінального провадження;

- знищення, приховання або спотворення документів, які в подальшому будуть використані як докази у зазначеному кримінальному провадженні, а саме: документів, до яких необхідно здійснити тимчасовий доступ у виконавчому комітеті Смілянської міської ради Черкаської області. У разі, якщо ОСОБА_5 під час проведення досудового розслідування перебуватиме на волі, у випадку звернення до вказаного органу, у володінні якого знаходяться зазначені документи, існуватиме реальна загроза їхньої заміни та/чи знищення, передачі іншим особам, сповіщення осіб, зокрема, колег підозрюваного, які мають відношення до них, а також вжиття ними заходів щодо їх приховування, у зв`язку з чим, існує нагальна потреба у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

- перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом.

5. У разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, у якому підозрюється останній і призначення навіть мінімального покарання, за умови доведеності його вини у вчиненні інкримінованого діяння, це може стати підставою та мотивом для його переховування від органів досудового розслідування та суду. Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний та соціальний стан особи.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, виникла необхідність у обранні відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою застосовується до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Сума неправомірної вигоди, яку отримав ОСОБА_12 складає 5 000 доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ становить в національній валюті 184 801,55 грн., поєднана з вимаганням.

У разі задоволення клопотання, при обранні альтернативного запобіжного заходу у виді застави, слідчий вважає за доцільне, з урахуванням вищевказаних обставин кримінального провадження, визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, та інформаційних відомостей про рухоме майно, підозрюваний ОСОБА_5 має у власності нерухоме майно, а саме:

житловий будинок, площею 188,52 м. кв., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

автомобіль мари Ford Escape, 2015 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_3 ;

автомобіль мари Volkswagen Passat, 2010 року випуску, д.н.з. НОМЕР_4 , VIN НОМЕР_5 .

Окрім цього, в період часу з 24.04.2023 по 25.04.2023 в ході проведення обшуку в автомобілі мари Ford Escape, 2015 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_3 , який на праві власності належить ОСОБА_5 , було виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 8 000 гривень, 2 000 гривень, 25 500 гривень, 4 000 гривень, 7 000 гривень, 3 000 доларів США, 310 доларів США, 390 євро.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 , відповідно до наказу №68-К від 23.06.2016, перебуває на посаді інженера-землевпорядника Смілянського міськрайонного відділу ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» та дотепер, відповідно, отримує відповідну заробітну платню.

Саме такий розмір застави, на думку сторони обвинувачення, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у підозрюваного ОСОБА_5 бажання будь-яким чином перешкоджати досудовому розслідуванню у кримінальному провадженні та вчиняти інші кримінальні правопорушення. Застава у меншому розмірі не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків.

Разом з тим, слідчий вважає за необхідне, покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені п.п. 1-4, 8, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не залишати без дозволу слідчого, прокурора або суду місце постійного проживання: АДРЕСА_1 ;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування, у будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет) із свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На підставі викладеного, слідчий просив застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, що не перевищує 60 діб, з утриманням у Черкаському СІЗО, з можливістю визначення застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в розмірі вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримали та просили його задовольнити, посилаючись на доводи викладені в ньому та додані до нього докази. Крім того зазначили, що підставою для обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою є існування ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 4 ч.1 ст. 177 КПК України, тобто: підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з огляду на тяжкість покарання, яке може бути застосовано до нього у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Зауважили на наявності у підозрюваного паспорту для виїзду за межі країни, а також на широкому колі знайомих, які можуть допомогти йому у перетині державного кордону. Також, вразі перебування на волі ОСОБА_5 може знищити, спотворити чи приховати докази, які ще не було відшукано та вилучено органом досудового розслідування, або ж зможе схилити до цього своїх колег чи знайомих. Вказаний ризик є обґрунтованим з огляду на те, що органом досудового розслідування ще не проводились слідчі дії щодо отримання тимчасового доступу до речей та документів, які мають значення для даного кримінального провадження. Підозрюваний може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, зокрема на заявника ОСОБА_8 та свідків ОСОБА_11 і ОСОБА_10 , які були понятими при затриманні останнього, шляхом їх вмовлянь до зміни показів, з метою уникнення покарання, що йому загрожує у разі визнання винним. Також ОСОБА_12 може перешкоджати слідству іншим чином. При цьому на уточнююче питання головуючого, сторона обвинувачення не змогла обґрунтувати даний ризик. На підставі викладеного, прокурор та слідчий вважали, що саме тримання під вартою зможе запобігти вказаним ризикам. При обранні альтернативного запобіжного заходу у виді застави, прокурор просив визначити заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки на його думку, саме такий розмір забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду/слідчого судді; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації та роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) та інші документи, що дають право на виїзд за кордон України; утримуватися від спілкування в будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу інтернет тощо) зі свідками, у цьому кримінальному провадженні, крім випадків необхідності такого спілкування безпосередньо в ході проведення слідчих чи процесуальних дій за їх участі, а також участі ОСОБА_12 у присутності слідчого чи прокурора.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання з огляду на необґрунтованість підозри, а також на необґрунтованість та недоведеність належними доказами наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України. Зокрема зазначав про відсутність будь яких доказів та свідчень, які б підтвердили наявність домовленості про виділення ОСОБА_8 земельної ділянки під тимчасову споруду, в якій би приймав участь його підзахисний. Крім того, ОСОБА_5 не є посадовою особою, а посада, яку він обіймає не передбачає наділення його адміністративно-господарчими функціями. Передача коштів здійснювалась двічі першого разу 1000 доларів США, другого разу 4000 доларів США. Всі отримані від ОСОБА_8 кошти були вилучені під час затримання, тобто ОСОБА_5 нікому їх не передав і ні про що не домовлявся. Всі дії його підзахисного були законними. Сесія міської ради це колективний орган, який приймає рішення шляхом голосування. Щодо вказаних стороною обвинувачення ризиків зазначив наступне. Ризик переховування від слідства та суду відсутній, зважаючи на відсутність доказів вчинення ОСОБА_12 інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також враховуючи, що його підзахисний має міцні соціальні зв`язки, оскільки - він одружений, має двох дітей. Всі свідки вже надали покази органу досудовому розслідуванню, тому ризик впливу на свідків також відсутній. Його підзахисний не наділений повноваженнями на адміністративно-господарські функції, тому не міг видавати жодних дозвільних документів, а тому він не може знищити, спотворити чи приховати речі та документи, які можуть мати значення для даного кримінального провадження. Ризик перешкоджати слідству іншим чином взагалі стороною обвинувачення не обґрунтований та недоведений. При вирішені питання про обрання запобіжного заходу, просив слідчого суддю врахувати надані характеристики з місця роботи та місця проживання, наявність на утриманні непрацюючої дружини ОСОБА_13 . Кизи та двох дітей ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є студентом платної форми навчання та ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Його підзахисному потрібно працювати для забезпечення своїх дітей та дружини, а також оплати навчання молодшого сина. Крім того зазначив, що ОСОБА_5 вперше підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, є інвалідом 2 групи, в січні 2023 року через раніше перенесений інфаркт в нього погіршився стан здоров`я та він потребує оперативного втручання. Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може призвести до погіршення здоров`я ОСОБА_5 . Просив відмовити в застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати йому нічний домашній арешт, зобов`язати носити електронний засіб контролю. В разі задоволення клопотання сторони обвинувачення, застосувати альтернативний запобіжний захід у вигляді мінімального розміру застави, оскільки ОСОБА_5 за останній рік не мав доходів, що підтверджується довідкою про доходи. Останню заробітну плату в розмірі 2500 грн. він отримав в березні 2022 року, є інвалідом 2 групи, має на утриманні дружину та двох синів, а тому вказаний стороною обвинувачення розмір застави є непомірним для підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 також заперечував проти заявленого клопотання, повністю підтримавши позицію свого захисника, зазначивши на необґрунтованості пред`явленої йому підозри та ризиків вказаних стороною обвинувачення. Просив суд врахувати, що він вперше притягується до кримінальної відповідальності, має міцні соціальні зв`язки дружину ОСОБА_13 . Кизи та двох синів: неповнолітнього ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та повнолітнього ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Молодший син ОСОБА_14 навчається на 1 курсі денної форми навчання у Національному медичному університеті імені О.О. Богомольця на платній основі. Тому він має працювати для забезпечення своєї сім`ї. Просив врахувати його стан здоров`я та необхідність лікування, що буде неможливим в умовах тримання під вартою. В разі задоволення клопотання сторони обвинувачення, застосувати альтернативний запобіжний захід у вигляді мінімального розміру застави, оскільки з березня 2022 року він не отримує заробітну плату, яка нараховується за фактично виконані замовлення.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Судом встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, яке, згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого санкцією статті передбачено покарання у виді позбавлення волі від трьох до восьми років з конфіскаціє майна.

24.04.2023 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: заявою ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; постановою про залучення особи до конфіденційного співробітництва та проведення інших негласних слідчих (розшукових) дій; протоколами огляду і ідентифікації грошових кошті; протоколами додаткових допитів свідка ОСОБА_8 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; протоколом обшуку.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_16 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

З положень п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України вбачається, що при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється. Закон не вимагає, щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у застосуванні того чи іншого запобіжного заходу.

Також слідчий суддя враховує, що за визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1 (с) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".

Крім того у п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 35615/06 від 13 листопада 2007 року - Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливості ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового слідства та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Так, при встановленні наявності ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за інкримінований ОСОБА_5 в провину злочин, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна. А беручи до уваги, що злочин, інкримінований в провину ОСОБА_5 є корупційним, отже у разі засудження останнього за ч. 3 ст. 369-2 КК України до нього не може бути застосовано звільнення від відбування покарання та застосування більш м`якого покарання, ніж передбачене законом. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Суд також бере до уваги й інформацію щодо особи підозрюваного, яку наводить сторона захисту, зокрема, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки, проте у світлі наведених вище актуальних даних про існування ризику переховуватися, наявність постійного місця проживання та сім`ї, не можуть бути вирішальними та такими, що могли б знизити цей ризик до маловірогідного чи до його виключення.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо наявності ризику переховування ОСОБА_5 від слідства та суду.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

ОСОБА_5 , як інженер-землевпорядник Смілянського міськрайонного відділу ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», фактично має доступ до документів установи, а з урахуванням того, що органом досудового розслідування не проводився тимчасовий доступ до речей та документів, які перебувають володінні Смілянського міськрайонного відділу ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», тому існує можливість останнього особисто чи опосередковано через інших осіб приховати, підмінити, спотворити документи, які можуть мати значення для встановлення істини в даному кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом. Таким чином, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено існування ризику, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено існування можливості підозрюваним перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином і є лише його припущенням, з огляду на його необґрунтованість.

Щодо доводів сторони захисту стосовно недоведеності належними доказами існування вказаних ризиків, то слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що Кримінально процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначений дій.

Слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, та враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, вік, стан здоров`я.

В той же час, слід врахувати, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених у судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Слідчий суддя приходить до висновку, з урахуванням наявності ризиків передбачених статтею 177 КПК України, що на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків. Крім того, слідчий суддя вважає, що є неможливим застосування до підозрюваного таких запобіжних заходів як особисте зобов`язання, порука чи домашній арешт.

Так, враховуючи особливості події кримінального правопорушення, вбачається, що особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки його поведінка свідчить про нездатність самостійно додержуватись встановлених норм правопорядку та свідоме їх ігнорування.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не може бути застосований до підозрюваного, оскільки до слідчого судді не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

Домашній арешт не може бути застосований з огляду на те, що застосування такого запобіжного заходу не забезпечить гарантування усунення вищезазначеним ризикам, а особливо спілкування підозрюваного зі свідками у даному кримінальному провадженні, а також можливості знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Окремо слід зазначити, що слідчий суддя не відхиляє доводів сторони захисту, викладених на користь підозрюваного, але вважає, що у даному випадку, ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому здійсненні досудового розслідування у даному кримінальному провадженні у встановленому законом строки, а також, забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та запобіганню процесуальних ризиків, а тому підстав для обрання більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя не вбачає.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано. Оскільки з медичних документів, наданих стороною захисту, а саме виписки з історії хвороби №337 стаціонарного хворого від 01.02.2023, виданої КНП «Черкаський кардіологічний центр ЧОР», слідчим суддею не встановлено підстав, що перешкоджали б за станом здоров`я застосувати до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Водночас, згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

При обрахунку розміру застави слідчий суддя враховує частину 3 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 6 грудня 2016 року № 1774-VIII якою встановлено, що до внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року. Таким чином, при визначенні розміру прожиткового мінімуму, як розрахункової величини для визначення застави, слід застосовувати розмір прожиткового мінімум для працездатних осіб встановлений Законом "Про бюджет на 2023 рік" на 1 січня поточного року, тобто - 2684 грн.

Як вбачається з довідки про доходи №19.28-0.3-309/2-23 від 25.04.2023, виданої ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», ОСОБА_5 в березні 2022 року була нараховано заробітну плату в розмірі 2500 грн., а за період з квітня 2022 року по березень 2023 року відсутні нарахування заробітної плати.

В той же час, відповідно до інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 21.04.2023 та від 22.04.2023, за ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП № НОМЕР_6 , зареєстровано нерухоме, а саме:

- будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області б/н від 03.03.2009;

- квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , на підставі договору купівлі-продажу №1988 від 23.06.2021;

- квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_4 , на підставі договору купівлі-продажу №3781 від 20.10.2021;

- земельна ділянка за кадастровим номером :02:001:0120, площею 1,9218 га, на підставі договору купівлі-продажу №1176 від 29.10.2020;

- земельна ділянка за кадастровим номером :02:002:0675, площею 1,9844 га, на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_7 від 24.10.2013;

- земельна ділянка за кадастровим номером :02:002:0535, площею 1,8405 га, на підставі договору купівлі-продажу №4004 від 10.12.2020;

- земельна ділянка за кадастровим номером :02:001:0034, площею 1,9573 га, що розташована за адресою: Черкаська область, Смілянський район, Залевківська сільська рада, на підставі договору купівлі-продажу №4000 від 10.12.2020.

Також, згідно Реєстраційних карток на транспортні засоби ОСОБА_5 на праві власності належать автомобілі марки:

- Ford Escape, 2015 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_3 , на підставі ВМД №UA500030/2020/508652 від 02.09.2020;

- Volkswagen Passat, 2010 року випуску, д.н.з. НОМЕР_4 , VIN НОМЕР_5 , на підставі договору купівлі-продажу б/н від 30.06.2017.

Крім того, в судовому засіданні ОСОБА_5 вказував, що в нього на утриманні перебувають дружина ОСОБА_13 . Кизи, яка ніде не працює, та сини - неповнолітній ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є студентом платної форми навчання, та повнолітній ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

А тому слідчий суддя критично сприймає інформацію сторони захисту щодо відсутності у підозрюваного ОСОБА_5 доходів.

За таких обставин, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, а також встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 грн. 00 коп., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, задля досягнення дієвості запобігання ризикам негативного впливу підозрюваного на хід досудового розслідування, застава у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання останнім покладених на нього обов`язків, передбачених п.п. 1-4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Визначаючи строк тривалості застосування попереднього ув`язнення, відповідно до положень ч.1, 2 ст. 197 КПК України, на період часу у 60 днів, слідчий суддя враховує, що підозрюваного ОСОБА_5 було затримано 24.04.2023, про що свідчить відповідний протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 24.04.2023. Таким чином, слід визначити строк застосування запобіжного заходу строком 60 днів, тобто до 22.06.2023 включно.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 , подане в рамках кримінального провадження №0000157 від 13.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України - задоволити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів, тобто до 22.06.2023 включно.

Строк тримання під вартою обраховувати з моменту затримання 24 квітня 2023 року.

Визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 2147 20 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн. 00 коп., у разі внесення якої звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, вказаному в ухвалі на рахунок: рахунок отримувача - UA0003652; Код банку отримувача (МФО) 820172; банк отримувача - ДКСУ, м. Київ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26261092, та надати документ, що підтверджує внесення застави слідчому, прокурору або суду у провадженні яких перебуває кримінальне провадження №0000157, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2023.

У випадку внесення підозрюваним або заставодавцем застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, слідчого судді,

- не відлучатися з населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) та інші документи, що дають право на виїзд за межі України;

- утримуватися від спілкування у будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет) зі свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , крім випадків необхідності такого спілкування безпосередньо в ході проведення слідчих чи процесуальних дій за їх участі, а також участі ОСОБА_5 у присутності слідчого чи прокурора.

Роз`яснити, що обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України, покладені на підозрюваного на строк до 24.06.2023 включно, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, у тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Строк дії ухвали визначити до 22 червня 2023 року включно.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному, його захиснику, слідчому, прокурору, направити до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» МЮУ.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою - з моменту вручення її копії.

Повний текст ухвали складено та проголошено 28.04.2023 о 14-30 годині.

Слідчий суддя: ОСОБА_1