Справа № 135/711/21
Провадження № 1-кп/206/24/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.06.2023 Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі: головуючий суддя ОСОБА_1 , дослідивши клопотання прокурора відділу Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_2 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0003337 від 04.07.2014,-

ВСТАНОВИВ:

31.05.2023 на електронну адресу суду від відправника «Тернопільська обласна прокуратура, » надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0003337 від 04.07.2014.

Разом із клопотанням, судді було передано акт Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 31.05.2023 відповідно до змісту якого зазначено, що 31.05.2023 від прокурора відділу Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_3 надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який не підписаний електронним цифровим підписом (ЕЦП).

Оглянувши клопотання, дослідивши поданий акт, суд вважає необхідним зазначити наступне.

Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 КПК України, у суді функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує, зокрема, реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху.

Положення КПК України не містять норм про можливість подачі до суду процесуальних документів в електронній формі, зокрема, у форматі WORD, JPG або PDF, шляхом їх надіслання на електронну пошту. Проте, не виключається подання клопотання за правилами КПК України, сформованої в підсистемі «Електронний суд» та скріпленої електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі ЕД та ЕКПД. Суди та ОСП приймають подані ЕД як оригінали документів, а ЕКПД, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки.

05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати три підсистеми (модулі) ЄСІТС «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

ТААС звертає увагу на обов`язковість підписання електронного документу при використанні електронного документообігу особистим електронним цифровим підписом, який надаватиме можливість ідентифікувати автора документа, а також підтверджуватиме, що відповідний документ є оригіналом.

Згідно з пунктом 1 розділу ХІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (у редакції рішення Ради суддів України №17 від 02.03.2018) передбачено, що обмін електронними документами між судом, ОСП, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду.

Відповідно до пункту 25 Положення про ЄСІТС процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду виключно з використанням підсистеми «Електронний суд».

Натомість, пунктом 59 розділу IV «Перехідні положення» Положення про ЄСГГС встановлено, що до початку функціонування всіх підсистем (Модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Основні організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів встановлені Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», відповідно до якого під обов`язковим реквізитом електронного документа розуміють обов`язкові дані в електронному документі, без яких він не може бути підставою для його обліку і не матиме юридичної сили.

Згідно зі ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронним документом є документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» створення електронного документа завершується накладенням електронного підпису. Електронний підпис використовується для ідентифікації автора електронного документа.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про електронний цифровий підпис» електронний цифровий підпис за правовим статусом прирівнюється до власноручного підпису (за умови додержання встановлених вимог до підпису і сертифікатів). Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі.

У випадку надходження на електронну адресу суду документу без електронного цифрового підпису його автора, такий документ не має юридичної сили, підстави для обліку, обробки та реєстрації такого документа відсутні.

Для подачі документів до суду в електронній формі необхідно: зареєструватись у системі «Електронний суд» та подати документ за допомогою електронного кабінету у форматі електронного документу; або надіслати документ з будь-якої не забороненої в Україні електронної адреси, засвідчений кваліфікованим електронним підписом.

В даному випадку, клопотання надійшло не через систему «Електронного суду», а на електронну пошту суду та не було підписане дійсним електронним цифровим підписом, що підтверджується відсутністю відповідної відмітки на клопотанні, проставленої працівником суду, який приймає таку кореспонденцію та наявністю відповідного акту Самарського районного суду м. Дніпропетровська.

Таким чином, суд приходить до обґрунтованого висновку, що клопотання подано з порушенням вимог чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України, вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Суд звертає увагу, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має відповідати вимогам визначеним ст. 184 КПК України.

Так, відповідно до ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Крім того, згідно ч. 2 ст. 184 КПК України, копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Згідно ч. 3 ст. 184 КПК України, до клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Однак, всупереч визначеним чинним законодавствам вимогам до клопотання про застосування запобіжного заходу, таке клопотання не відповідає положенням ст. 184 КПК України.

Постановлення ухвали суду про повернення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою при встановлених у даному випадку обставинах нормами КПК України не передбачено.

Однак, за приписами ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені у ч. 1 ст. 7 вказаного Кодексу.

Таким чином, належить постановити ухвалу про повернення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки це буде здійснено у межах механізму, передбаченого ч. 6 ст. 9 КПК України.

Крім того, це не призводить ні до встановлення обмежень конституційних прав особи, ні до неможливості оскарження вже встановлених правообмежень, ані до перешкоджання здійсненню судового розгляду чи кримінального провадження загалом.

Такий висновок зробила об`єднана палата Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду у справі № 646/3986/19 (провадження № 51-3335кмо20).

З огляду на зазначене, суд приходить до обґрунтованого висновку, що клопотання слід повернути та роз`яснити можливість повторного звернення із таким клопотанням з урахуванням вищевикладених вимог та усуненням зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 9, 10, 36, 184, 331, 371, 372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_2 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0003337 від 04.07.2014 повернути прокурору.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1