Провадження №1-кс/447/623/23
Справа №447/2186/23
У Х В А Л А

18 липня 2023 р. Слідча суддя Миколаївського районногосуду Львівської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаїв Львівської області скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

дізнавач ОСОБА_4

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до слідчої судді Миколаївського районного суду Львівської області зі скаргою на бездіяльність ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 12.07.2023.

Скаргу мотивує тим, що ним було подано до ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, заяву від 12.07.2023, яка зареєстрована за цією ж датою, про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 351 КК України. Однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України після отримання зави про кримінальне правопорушення відомості до ЄРДР внесені не були, а тому звернувся до слідчої судді з відповідною скаргою, яку просить задоволити, а розгляд такої здійснювати у його відсутності.

Враховуючи положення ч.1 ст.28 КПК України, яка передбачає, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки, а положеннями ч.3 ст.306 КПК України хоч і визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, але наслідки неявки у судові засідання такої не визначено, з врахуванням клопотання скаржника, слідчий суддя вважає, що скаргу слід розглянути у відсутності скаржника на підставі наявних матеріалів.

У зв`язку із наведеним, враховуючи скорочені процесуальні строки для розгляду скарги, вважаю за можливе розглянути скаргу у відсутності скаржника на підставі наявних доказів. Крім того, в силу ч. 3 ст. 306 КПК України його відсутність не є перешкодою для розгляду скарги.

Представник суб`єкта оскарження у судовому засіданні заперечив щодо задоволення поданої скарги, оскільки з поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення від 12.07.2023 не вбачається складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 351 КК України, адже сам скаржник зазначає, що йому була надана відповідь на його депутатське звернення від 04.04.2023, копія якої долучені до матеріалів скарги від 17.07.2023.

Дослідивши матеріали скарги вважаю, що в задоволенні такої слід відмовити виходячи з наступних підстав.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статей214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У поданій заяві про вчинення кримінального правопорушення від 12.07.2023, яка долучена до матеріалів скарги, заявником не зазначено об`єктивних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення зазначеною в повідомленні особою кримінально-караного діяння та не надано жодних доказів на підтвердження такого.

Положення статті 214КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, згідно п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Наявність в КПК України спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до ЄРДР і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_3 звернувся до ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області із заявою від 12.07.2023, яка зареєстрована за цією ж датою, про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 351 КК України. У заяві ОСОБА_3 вказав, що як депутат звертався з депутатським зверненням від 04.04.2023 щодо забезпечення оприлюднення на офіційному веб-сайті рішень, прийнятих на пленарному засіданні 35 сесії VIII скликання Тростянецької сільської ради, яке відбулося 16.03.2023. Скаржник зазначає, що, отримавши відповідь на депутатське звернення ним було виявлено на веб-сайті rada-trostyanets.gov.ua, що рішення Тростянецької сільської ради, прийняті на пленарному засіданні 16.03.2023, були опубліковані 14.04.2023, тобто у день формування відповіді на депутатське звернення. Вказані дії, на його думку містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 351 КК України.

Слідча суддя зазначає, що із скарги та заяви останнього про вчинення кримінального правопорушення, не вбачається об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 351 КК України.

На підставі наведеного, слідча суддя вважає, що заява від 12.07.2023 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 351 КК України, не містить даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, а тому таке повідомлення, з огляду на його зміст, в даному випадку не є підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що, в свою чергу, унеможливлює автоматичне внесення відомостей до ЄРДР за вказаною кваліфікацією дій, про що просить заявник, а тому в задоволенні скарги від 17.07.2023 слід відмовити.

Керуючись вимогами статей 214,303,306,307,372 КПК України, -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 12.07.2023 відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1