Справа № 215/2921/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2023 року слідчий суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника- ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 погоджене прокурором Криворізької північної окружної ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0000369 від 16.05.2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Часів-Яр, Артемівського району, Донецької області, громадянина України, українця, не працюючого, пенсіонера, з професійно-технічною освітою, одруженого, не маючого на утриманні малолітніх /неповнолітніх/ дітей, не є особою з інвалідністю, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

18 травня 2023 року до слідчого судді надійшли матеріали вказаного клопотання, в якому слідчий просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , оскільки останній обгрунтовано підозрюється у тому, що 16.05.2023 приблизно о 16:00 год. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходився на лавці напроти 7-го під`їзду багатоповерхового, житлового будинку АДРЕСА_2 разом зі своїм знайомим ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , де вони удвох вживали спиртні напої.

Так, 16.05.2023 приблизно о 16:15 годині ОСОБА_8 в ході розмови, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, нецензурною лайкою висловився у бік ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка є дружиною ОСОБА_4 , та яка в цей час знаходилась вдома. Вказана поведінка та дії ОСОБА_8 обурили ОСОБА_4 , внаслідок чого у останнього, раптово виникла гостра неприязнь до ОСОБА_8 та прямий умисел на заподіяння йому смерті.

В цей же час ОСОБА_4 сидячі на лавці, що розташована напроти 7-го під`їзду багатоповерхового, житлового будинку АДРЕСА_2 , реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел спрямований на заподіяння ОСОБА_8 смерті, з мотивів гострої неприязні до нього, усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, сидячі ліворуч від останнього, перебуваючи у безпосередній близькості до потерпілого, за допомогою предмету, що схожий на кухонний ніж господарсько-побутового призначення, який він раніше приніс зі свого місця мешкання, тримаючи його у правій руці, умисно, з метою заподіяння смерті, завдав потерпілому ОСОБА_8 один прямий удар в область лівої сторони шиї, спричинивши тілесне ушкодження від якого 16.05.2023 приблизно о 16:20 годині настала біологічна смерть ОСОБА_8 .

Після цього ОСОБА_4 вважаючи доведеним свій прямий умисел, спрямований на позбавлення життя ОСОБА_8 до кінця, припинив наносити йому тілесні ушкодження та поклав вищевказаний предмет, який зовні схожий на кухонний ніж господарсько-побутового призначення на дерев`яну лавку, де він знаходився, та залишився сидіти до моменту приїзду працівників поліції.

Згідно лікарського свідоцтва про смерть №1089 від 17.05.2023 смерть ОСОБА_8 настала в результаті: рясної крововтрати, травми зовнішньої яремної вени, нападу з використанням гострого предмету з метою вбивства чи нанесення ушкоджень.

Умисні дії ОСОБА_4 , кваліфіковано за ч.1 ст. 115 КК України за ознаками вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині.

Підозрюваний ОСОБА_4 був затриманий в порядку ст.208 КК України 16.05.2023.

Прокурор в судовому засіданні обставини викладені в клопотанні підтримав, просить клопотання задовольнити. Вказує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного злочину проти життя та здоров`я людини, що є найвищою соціальною цінністю та охороняється Законом, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до особливо тяжких злочинів та за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років. Зазначає, що свідками по справі є сусіди та дружина підозрюваного, що вказує на існування ризику впливу на них. Крім того зазначає, що зважаючи на вік підозрюваного, який в умовах воєнного стану не підлягає мобілізації, може переховуватися від органів досудового розсування та суду, що вказує на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України , просить клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував, просить обрати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_5 вказує на відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, тому просить обрати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя заслухавши думку прокурора , підозрюваного та захисника, перевіривши надані матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до вимог ст. ст. 177, 178, 183, 194, 200 КПК України та п. «е» ч. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод (Рим, 1950 року), міра запобіжного заходу у виді взяття під варту обирається підозрюваному, обвинуваченому судом при наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ним правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню ним правопорушення чи його втечі після його вчинення, що вказана особа може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, перешкоджати провадженню іншим чином, а також вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений в судовому засіданні, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 особливо тяжкого кримінального правопорушення , що йому інкримінується, та за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років.

Також має враховуватися й позиція Європейського суду з прав людини. Зокрема, варто звернути увагу на п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, відповідно до якого «обгрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90).

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, зокрема в п. 80 рішення від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Також п.1 ч.1 ст.178 КПК України зобов`язує оцінити вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Крім того, слідчий суддя має встановити наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК, а також те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатньо для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Приймаючи зазначене рішення, слідчим суддею враховуються також і вимоги, передбачені ч.2 ст. 183 КПК України, згідно з якими запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до особи, яка підозрюється, або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Так, суд враховує особу підозрюваного, який одружений, має постійне місце мешкання та реєстрації, однак існування у останнього таких соціальних зв`язків, на думку суду не є виключним стимулюючим фактором для запобігання ризикам визначеним ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 ніде не працює, не має на утриманні малолітніх (неповнолітніх) дітей, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, що вказує на наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду, можливість незаконного впливу на свідків, які є сусідами підозрюваного, вважаю, що запобігти вищезазначеним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу не можливо, а отже клопотання підлягає задоволенню.

Враховуючи положення ч. 4 ст. 183 КПК України, а також обставини кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 беручи до уваги, що злочин спричинив загибель людини, існують підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою , без визначення розміру застави.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 погоджене прокурором Криворізької північної окружної ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, починаючи з моменту затримання, тобто з 16.05.2023.

Ухвала слідчого судді діє до 14 липня 2023 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: