Єдиний унікальний номер 205/4210/23
1-кс/205/439/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши скаргу представника ПрАТ «Київстар» ОСОБА_3 на бездіяльність начальника ВП № 3 ДРУП ГУНП України у Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

27 квітня 2023 року в провадженням слідчого судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська, в порядку ст. 303 КПК України, надійшла скарга представника ПрАТ «Київстар» ОСОБА_3 на бездіяльність начальника ВП № 3 ДРУП ГУНП України у Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій скаржник просить: 1) визнати протиправною бездіяльність начальника ВП № 3 ДРУП ГУНП України у Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після подання заяви ПрАТ «Київстар» про вчинення кримінального правопорушення за ознаками злочину, зареєстрована за вих.. № 10094/08 від 13.04.2023 року; 2) зобов`язати начальника ВП № 3 ДРУП ГУНП України у Дніпропетровській області забезпечити внесення відомостей про кримінальне правопорушення за заявою ПрАТ «Київстар» про вчинення кримінального правопорушення за ознаками злочину, зареєстрована за вих.. № 10094/08 від 13.04.2023 року; розпочати досудове розслідування у відповідності з кримінальним процесуальним кодексом України та надати представнику ПрАТ «Київстар» витяг із Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У скарзі скаржник також просить поновити пропущений строк звернення зі скаргою, вказуючи на те, що із заявою про вчинення кримінального правопорушення він звертався до ВП № 3 ДРУП ГУНП України у Дніпропетровській області 13.03.2023 року, однак до суду із вказаною скаргою звертається 26.04.2023 року. При цьому скаржник зазначає, що Верховний Суд повідомив про особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан. Відповідно до ст. 26 Закону України Про правовий режим воєнного стану правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У зв`язку із чим, на думку такого учасника провадження, запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали вказаної скарги, доходить до наступного висновку.

Так, матеріалами скарги підтверджено, що 13.04.2023 року за вх. № 10094 /08 скаржник звернувся із заявою до начальника ВП № 3 ДРУП ГУНП України у Дніпропетровській області про вчинення кримінального правопорушення, а 26.04.2023 року такий учасник провадження звернувся до слідчого суді зі скаргою на бездіяльність начальника ВП № 3 ДРУП ГУНП України у Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя вказує, що згідно ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України заявнику надано право на досудовому провадженні оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Тобто з моменту спливу 24 годин після подання заяви та не отримання заявником витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у останнього виникає право на оскарження бездіяльності щодо невнесення за його заявою відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому стосовно строків оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ в узагальненні Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування від 13.01.2017 року роз`яснено, що у судовій практиці проблемним є питання моменту, з якого починається обчислення строку звернення зі скаргою на аналізований вид бездіяльності. Беручи до уваги положення ч. 1 ст. 214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч. 5 ст. 115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді рішення слідчого, дізнавача чи прокурора має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

В даному випадку такий 24-годинний строк завершився 15 квітня 2023 року, то перебіг строку оскарження починається з 16 квітня 2023 року.

Таким чином строк оскарження бездіяльності посадових осіб ВП № 3 ДРУП ГУНП України у Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань розпочався 16 квітня 2023 року та закінчився 25 квітня 2023 року, у той час як скаржник звертається до суду із вказаною скаргою лише 26 квітня 2023 року.

Відповідно п. 3 ч. 2 та ч. 3 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Згідно ст. 116 КПК України процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.

Відповідно ч.ч. 1 та 2 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Ухвала слідчого судді, суду про поновлення чи відмову в поновленні процесуального строку може бути оскаржена в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Із сукупного аналізу вищезазначених положень КПК України слідує висновок, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу. До їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів (наприклад, несвоєчасне одержання копії постанови слідчого); 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Водночас необхідно звернути увагу, що у рішенні від 03.04.2008 року у справі Пономарьов проти України, Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право. Тобто окрім принципу правової визначеності важливим також є і принцип добросовісності, як загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

В даному випадку скаржник, обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку на звернення до суду із такою скаргою, як на поважну причину пропуску строку, посилається на обставину введення в Україні воєнного стану.

Однак сліди суддя з цього приводу вказує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку (постанова Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22).

В своїй заяві про поновлення строку звернення зі скаргою скаржник посилається лише на сам факт введення в Україні воєнного стану, однак жодним чином не обумовлює, як саме дана обставина перешкодила вчасно звернутися йому до слідчого судді зі скаргою, особливо якщо така скарга була ним подана саме за допомогою засобів електронної комунікації.

Так суд першої інстанції, до якого звернувся скаржник із вказаною скаргою, не припиняв роботу, електронна пошта суду та система «Електронний суд» також були доступні, а само по собі нормативне введення воєнного стану ніяким чином не могло перешкодити представнику подати таку скаргу в межах вказаного процесуального строку

З огляду на вищевикладене, розглядаючи питання поважності пропуску строків звернення зі скаргою, слідчий суддя приходить до висновку, що поновлення пропущеного строку в даному випадку буде не лише порушенням принципу правової визначеності, а й принципу добросовістності, як загальноправового принципу, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Отже, вищевикладене свідчить про необґрунтованість вимог клопотання про поновлення строку звернення зі скаргою, а відтак остання не підлягає задоволенню, а скарга разом з усіма доданими до неї матеріалами підлягає поверненню скаржнику.

Згідно приписів ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 117, 303, 304, 370-372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

1.Відмовити в задоволенні клопотання представника ПрАТ «Київстар» ОСОБА_3 про поновлення строку звернення зі скаргою на бездіяльність начальника ВП № 3 ДРУП ГУНП України у Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

2.Скаргу представника ПрАТ «Київстар» ОСОБА_3 на начальника ВП № 3 ДРУП ГУНП України у Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, разом з усіма доданими до неї матеріалами повернути скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги у 5-денний строк з дня її проголошення або отримання копії ухвали особами, які беруть участь у справі але не були присутні у судовому засіданні.

Слідчий суддя: ОСОБА_1