Справа № 463/7663/23
Провадження № 1-кс/463/6297/23
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

04 вересня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Львівського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 погодженого прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :

в провадженні слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження за № 0002475 від 03.09.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Слідчий ВРЗЗС СВ Львівського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 за погодженням прокурора Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Подане клопотання мотивує тим, що у слідчому відділі Львівського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції у Львівській області перебуває кримінальне провадження за № 0002475 від 03.09.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 02 вересня 2023 року приблизно о 23 год. 00 хв. ОСОБА_5 перебуваючи у внутрішньому дворику житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , маючи умисел на відкрите викрадення чужого майна, під час дії воєнного стану по всій території України, з корисливих мотивів та власного безпідставного збагачення, підійшов до потерпілого ОСОБА_7 , який в цей час знаходився поблизу свого транспортного засобу марки «ВАЗ 2105» та почав словесний конфлікт, який в свою чергу переріс у бійку, в ході якої ОСОБА_5 шляхом ривка, відкрито викрав у потерпілого сумку-барсетку чорного кольору марки «Fashion Instinct», вартістю 200,0 гривень, в якій заходився мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 10» IMEI1: НОМЕР_1 , блакитно-сірого кольору, вартістю 6000,0 гривень, який знаходився у чохлі блакитно-сірого кольору, вартістю 200,0 гривень, в середині якого була наявна сім-карта мобільного оператора «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_2 , паспорт громадянина України, виданий на ім`я ОСОБА_7 , трудова книжка, три свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, водійське посвідчення, видане на ім`я ОСОБА_7 , пенсійне посвідчення, видане на ім`я ОСОБА_7 , реєстраційний номер облікової картки платника податків, виданий на ім`я ОСОБА_7 , які матеріальної цінності для потерпілого не становлять, а також гаманець чорного кольору, вартісю 300,0 гривень, в якому знаходились банківські карти банку «ПриватБанк» та банку «ПУМБ», які матеріальної цінності для потерпілого не становлять, після чого з викраденими речима втік з місця події. Своїми протиправними діями ОСОБА_5 заподіяв потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 6700,0 гривень.

ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України о 00 год. 05 хв. 03.09.2023 року.

03 вересня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, оскільки під час досудового розслідування встановлено обставини, які прямо вказують на вчинення останім, вказаного кримінального правопорушення.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив задовольнити подане клопотання та пояснив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою, оскільки злочин у скоєнні якого він підозрюється є тяжким, вчинений під час дії воєнного стану, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років. Підозрюваний раніше судимий, не має постійного місця роботи, стійких соціальних зв`язків, а тому, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення. Крім цього, просить визначити останьому, заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Саме такий розмір застави на його думку здатний забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні відносно клопотання заперечила. Додатково зазначила, що підозрюваний не має наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду, не буде впливати на потерпілого та свідків, навпаки буде сприяти у проведенні досудового розслідування, а тому, просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію захисника, просить застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з матеріалів клопотання, до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за № 0002475 від 03.09.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України. Про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України ОСОБА_5 повідомлено 03.09.2023 року.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що доведеність наявності обґрунтованої підозри у вчиненні злочину на момент вирішення питання про взяття під варту має відповідати стандарту «розумна підозра». Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин (справа «Фокс, Кемпбел і Харлей проти Об`єднаного Королівства», рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ердагоз проти Туреччини», 1997 рік). Хоча факти на момент вирішення питання про утримання під вартою і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було визначити винуватість особи у вчиненні злочину, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, на предмет їхньої допустимості, достовірності та належності і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям. При цьому, суд має обґрунтовувати своє рішення на підставі дослідження у суді обґрунтованої підозри, а не на основі даних, поданих стороною обвинувачення.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 02.09.2023 року, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 03.09.2023 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 03.09.2023 року, протоколом огляду місця події від 03.09.2023 року та іншими матеріалами кримінального провадження.

Згідно з п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Положеннями ст.183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з врахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

В п.36 Рішення від 20.05.2010р., яке ухвалено у справі «Москаленко проти України» (заява № 37466/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Згідно з матеріалами клопотання, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років. Крім цього, підозрюваний ОСОБА_5 раніше судимий, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, має реальні можливості перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Наведені вище обставини в їх сукупності виключають можливість обрання підозрюваному менш суворого запобіжного заходу.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.

Таким чином, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, санкція якого у разі визнання його винуватим, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, з метою унеможливити переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень, слідчий суддя приходить до переконання, що до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави, у відповідності до вимог ч.3 ст.183 КПК України.

Зважаючи на викладене, відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України, із врахуванням характеризуючих даних особи підозрюваного ОСОБА_5 , враховуючи його сімейний та майновий стан, обставини вчинення кримінального правопорушення, приходжу до висновку, що достатнім для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ст.194 КПК України є застава у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що не буде завідомо непомірним для підозрюваного та внесення якої, згідно з ч.4 ст.202 КПК України, є підставою для звільнення особи з-під варти.

При цьому, слідчий суддя не приймає до уваги доводи захисника та підозрюваного щодо можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, оскільки стороною захисту не подано жодних документів, які б підтверджували, що підозрюваний має постійне місце проживання на території Львівської області і такі слідчим суддею не здобуто під час розгляду клопотання.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182-184, 186, 193, 194-196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Львівського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 погодженого прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Берегомет Вижницького району Чернівецької області, українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, не працюючого, раніше судженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 ,- запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)».

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107360,0 гривень (сто сім тисяч триста шістдесят гривень 00 копійок), яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених ст.194 КПК України.

Після внесення вказаного розміру застави, на відповідний рахунок, ОСОБА_5 звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч.4 ст.202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_5 покладаються такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У випадку не внесення застави строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з 00 год. 05 хв. 03 вересня 2023 року до 01 листопада 2023 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого ВРЗЗС СВ Львівського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 та прокурора Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1