Справа № 357/6380/23
У Х В А Л А

06 червня 2023 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання в м. Біла Церква клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи відділу Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Таращанського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002633 від 29.05.2023 року,

У С Т А Н О В И В:

Старший слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи відділу Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду з клопотанням, погодженим начальником Таращанського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002633 від 29.05.2023 року.

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002633 від 29.05.2023 року, за ознаками злочину передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 115 КК України.

Зокрема, в клопотанні зазначено, що в ході досудового розслідування було встановлено, 28.05.2023 року ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 перебуваючи за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , разом з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_5 , під час бесіди дістав заготовлений раніше вибуховий пристрій, а саме гранату та бажаючи настання смерті вище вказаних осіб, усвідомлюючи, що його дії небезпечні для життя багатьох осіб, кинув приведений в дію вибуховий пристрій, який здетонував та стався вибух. В результаті вибуху ОСОБА_6 від отриманих травм помер на місці події, а ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 отримали осколкові поранення.

У період часу з 02 год. 47 хв. по 03 год. 21 хв. 29.05.2023 року, слідчим Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_10 , був проведений огляд приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено мобільний телефон у чохлі коричневого кольору, який було поміщено до спецпакету №0504442, що належить підозрюваному ОСОБА_5 .

На даний час у слідства є достатні підстави вважати, що вилучений в ході проведеного оглядів місця події телефон має суттєве значення для досудового розслідування, встановлення істини у справі, може бути доказом у кримінальному провадженні, з метою забезпечення збереження речових доказів, для недопущення їх знищення чи пошкодження, слідчий простить накласти арешт на вилучений під час огляду мобільний телефон.

Слідчий слідчого відділу Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_11 в судове засідання не з`явився. Через канцелярію суду надійшла заява від слідчого, в якій останній просить розгляд клопотання про проведення накладення решту на вилучене майно залишити без розгляду.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 1 ст. 171 КПК України передбачено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільним позивачем.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: диспозитивність.

Стаття 26 КПК України передбачає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Отже, керуючись принципом диспозитивності, клопотання про накладення арешту на майно слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 9, 26, 170, 171, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи відділу Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Таращанського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002633 від 29.05.2023 року залишити без розгляду.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_12