Справа № 646/2239/23
Провадження № 1-кс/646/740/2023
УХВАЛА

іменем України

25.05.2023 року слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000191 від 24.05.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

в с т а н о в и в :

Прокурор Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 25.05.2023 року звернувся до суду із вказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що в провадженні сектору дізнання відділу поліції №1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 від 24.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 24.05.2023 до ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 24.05.2023 року о 00 год. 13 хв. за адресою: м. Харків, Мереф`янське шосе, поблизу буд. № 2 А, виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі речовину зовні схожу на наркотичну.

24.05.2023 у період часу з 00 год. 44 хв. до 00 год. 49 хв. проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості, біля адреси: м. Харків, Мереф`янське шосе, біля буд. № 2А, за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого було виявлено речовину синього кольору у вигляді кристалів невідомого походження, та яку в подальшому було поміщено до паперового конверту білого кольору.

У ході проведення огляду місця події речовину синього кольору у вигляді кристалів невідомого походження, яку поміщено до паперового конверту білого кольору, із застосуванням безперервного відеозапису вилучено та упаковано до сейф-пакету № PSP 1397276, на який нанесено пояснювальний напис, завірено підписом слідчого.

Огляд місця події проводився без участі понятих у зв`язку з неможливістю їх залучення через дію комендантської години, яка розпочинається з 23 год. 00 хв. та діє на території м. Харкова.

Власником вилученого майна є ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючий за адресою: АДРЕСА_2 .

24.05.2023 речовину синього кольору у вигляді кристалів невідомого походження, яку поміщено до паперового конверту білого кольору та упаковано до сейф-пакету № PSP 1397276 - визнано речовим доказом у вищевказаному кримінальному провадженні.

Арешт майна у конкретному випадку необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів.

Оскільки, речовину синього кольору у вигляді кристалів невідомого походження визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні, та яка є об`єктом дослідження судових експертиз, висновки яких будуть долучені до матеріалів кримінального провадження та у подальшому будуть використані, як докази під час судового розгляду, прокурор просив накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, за адресою: м. Харків, Мереф`янське шосе, біля буд № 2А, за участю ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно а саме: речовину синього кольору у вигляді кристалів невідомого походження, яку поміщено до паперового конверту білого кольору та упаковано до сейф-пакету № PSP 1397276.

Прокурор та ОСОБА_4 якому належить вилучене майно, у судове засідання не з`явились, прокурор надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, ОСОБА_4 будучи своєчасно і належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання про поважність причин неявки не повідомив.

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що сектором дізнання відділу поліції №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області, здійснюється досудове розслідування внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 від 24.05.2023 року.

Згідно постанови слідчого старшого дізнавача СД ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 24.05.2023 року, речовину синього кольору у вигляді кристалів невідомого походження, яку поміщено до паперового конверту білого кольору та упаковано до сейф-пакету № PSP 1397276 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні за № 0000191 від 24.05.2023 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

На виконання вимог абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурор звернувся до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, а саме 25.05.2023 року.

В передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк стороною обвинувачення, як встановлено вище, подано до суду клопотання про арешт майна.

Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Більш того, в ст. 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Так, слідчим доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до ст. ст. 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду місця події, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є предметом вчинення кримінального правопорушення та існує можливість його використання, як доказу у кримінальному провадженні. Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно шляхом позбавлення права на користування, відчуження та розпорядження даним майном.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000191 від 24.05.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речовину синього кольору у вигляді кристалів невідомого походження, вилучену під час огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, за адресою: м. Харків, Мереф`янське шосе, біля буд № 2А, за участі ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку поміщено до паперового конверту білого кольору та упаковано до сейф-пакету № PSP 1397276, шляхом встановлення заборони користування, відчуження та розпорядження будь-яким особам, із подальшим зберіганням вказаного майна, відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя