печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4342/23-к
У Х В А Л А

Іменем України

07 серпня 2023 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні №0001694, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.12.2022, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, об`єднаному з кримінальним провадженням №0000247, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.02.2023, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та з кримінальним провадженням №0000604, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.04.2023, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України, клопотання прокурора про продовження строків тримання ОСОБА_6 та ОСОБА_7 під вартою, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Печерського районного суду м. Києва на розгляді під головуванням судді ОСОБА_1 перебуває вказане кримінальне провадження.

14.06.2023 ухвалою Печерського районного суду м. Києва до обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12.08.2023 включно.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження тримання ОСОБА_6 та ОСОБА_7 під вартою на 60 діб. Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати. Зокрема, ризик переховуватися від суду ґрунтується на тому, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачена безальтернативна міра покарання у вигляді позбавлення волі у разі їх засудження, що саме по собі вказує на те, що обвинувачені можуть здійснити спроби до переховування від прокурора та суду з метою уникнення настання кримінальної відповідальності. Ризик незаконно впливати на потерпілих та свідків наявний, оскільки матеріали кримінального провадження відкриті сторонам, з них обвинуваченим відомі анкетні відомості свідків вчинення кримінального правопорушення, у тому числі понятих, що вказує на те, що ОСОБА_6 , ОСОБА_7 можуть впливати на вказаних осіб шляхом погроз, умовляння, залякування чи підкупу з метою зміни чи дачі неправдивих показань такими особами. Також існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки ОСОБА_6 раніше судимий, відносно нього на розгляді суду перебувають 3 обвинувальні акти, в свою чергу ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні трьох кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, що вказує на те, що обвинувачені належних висновків для себе не роблять, не виправляються та, будучи на волі, можуть продовжити вчиняти злочини. Окрім того, фактом існування зазначеного ризику є те, що ні ОСОБА_6 , ні ОСОБА_7 суспільно-корисною працею не займаються, легальних доходів та міцних соціальних зв`язків не мають. Крім того, під час проведення досудового розслідування обвинувачений ОСОБА_6 раніше вже перебував під більш м`яким запобіжним заходом - домашнім арештом, який не був дієвим, оскільки обвинувачений, порушуючи вимоги покладених на нього обов`язків, вчинив нове кримінальне правопорушення. Вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими. З урахуванням наведеного, просить продовжити відносно обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів та альтернативний запобіжний захід у вигляді застави визначити у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти клопотання про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в його задоволенні просив відмовити, посилаючись на недоведеність прокурором наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу. Ризик незаконного впливу на потерпілих, свідків нівелюється, оскільки всі докази по справі зібрані. Крім того, обвинувачений нікуди втікати не збирається, став на шлях виправлення, з дружиною примирився, домашнього насильства більше вчиняти не буде, водночас ОСОБА_6 треба забезпечувати сім`ю, дитину. З урахуванням викладеного, просив застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_6 просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначивши, що більше не порушуватиме закон, буде вчасно з`являтися, адже ніколи не ухилявся від кримінальної відповідальності.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_5 заперечував проти клопотання про продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в його задоволенні просив відмовити, посилаючись на його необґрунтованість та відсутність зазначених прокурором ризиків. Вказує, що жодних доказів, що обвинувачений має намір кудись зникати, ухилятися від виклику до суду стороною обвинувачення не надано. Крім того, ОСОБА_7 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , і може перебувати там, має неофіційне джерело доходу та є раніше не судимим, а тому нема підстав вважати, що останній вчинить новий злочин. З урахуванням викладеного, просив застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22-00 до 06-00 год., щоб він міг працювати та утримувати себе.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав думку свого захисника.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, додатково дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи клопотання прокурора щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приймає до уваги тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обґрунтовано обвинувачується ОСОБА_6 , та суворість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим. Зокрема, санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. З огляду на вказане, обвинувачений, усвідомлюючи невідворотність покарання у виді тримання під вартою у разі визнання його винним, може переховуватись від суду. Судом не встановлено таких характеризуючих даних щодо ОСОБА_6 , які б нівелювали ризик переховування від суду, а саме відсутні дані про міцні соціальні зв`язки за місцем проживання, до того ж на розгляді суду перебуває обвинувальний акт щодо вчинення ОСОБА_6 домашнього насильства відносно своєї дружини, постійної роботи, як стримуючого фактору, останній теж не має.

Оцінюючи можливість впливу на потерпілих, свідків, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, показань від осіб, які є потерпілими, свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від потерпілих, свідків та дослідження їх судом.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ризик незаконного впливу на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні не зменшився та продовжує існувати, оскільки у даному кримінальному провадженні останні не допитані, та обвинувачений володіє їхніми анкетними даними, що робить ймовірною можливість ОСОБА_6 здійснювати тиск на останніх, так як він обвинувачується зокрема і у вчиненні злочину із застосуванням насильства.

Окрім того, суд вважає доведеним ризик можливого вчинення обвинуваченим ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення, оскільки останній офіційно не працевлаштований, раніше неодноразово судимий, а саме: вироком Подільського районного суду м. Києва від 06.09.2006 за ч. 2 ст. 185 КК України, вироком Печерського районного суду м. Києва від 27.03.2008 за ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України, вироком Печерського районного суду м. Києва від 14.05.2014 за ч. 2 ст. 185 КК України, вироком Солом`янського районного суду м. Києва від 08.05.2018 за ч. 3 ст. 185 КК України, вироком Шевченківського районного суду м. Києва від 12.09.2018 за ч. 3 ст. 185 КК України, вказане дає суду підстави вважати, що обвинувачений може продовжувати займатись вчиненням злочинів.

Доводи сторони захисту таких висновків не спростовують.

З урахуванням викладеного, суд вбачає підстави для задоволення клопотання прокурора та продовження до ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден більш м`який запобіжний захід не убезпечить від встановлених ризиків, та не вбачає підстав для задоволення клопотання сторони захисту про обрання іншого запобіжного заходу, в тому числі у вигляді домашнього арешту.

При визначенні розміру застави як альтернативного запобіжного заходу суд враховує положення ст. ст. 182, 183 КПК України та вважає, що з урахуванням характеру інкримінованих злочинів, особи обвинуваченого та ступеня встановлених в провадженні ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого зможе застава у межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн., у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

За умови внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 у відповідності до ст. 194 КПК України обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (у разі наявності), інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Вирішуючи клопотання прокурора щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_7 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приймає до уваги тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано обвинувачується ОСОБА_7 , та суворість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим. Так, санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. З огляду на вказане, обвинувачений, усвідомлюючи невідворотність покарання у виді тримання під вартою у разі визнання його винним, може переховуватись від суду. Крім того, суд враховує, що обвинувачений не має міцних соціальних зв`язків за місцем проживання, місця роботи, що підтверджує існування відносно нього ризику переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Серед іншого, суд вбачає наявність існування ризиків впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки станом на теперішній час вони судом не допитані. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймає під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). Отже, за таких обставин ризик впливу на потерпілих, свідків існує на стадії судового провадження до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від останніх та дослідження їх судом.

Також існує ризик вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, оскільки враховуючи те, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні декількох епізодів кримінального правопорушення проти власності та те, що останній офіційно не працевлаштований, вказане дає суду підстави вважати, що обвинувачений може продовжувати займатись вчиненням злочинів.

Доводи сторони захисту таких висновків не спростовують, підтверджень щодо наявності у ОСОБА_7 неофіційного джерела доходу суду не надано.

З урахуванням викладеного, суд вбачає підстави для задоволення клопотання прокурора та продовження до ОСОБА_7 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден більш м`який запобіжний захід не убезпечить від встановлених ризиків, та не вбачає підстав для задоволення клопотання захисника про обрання іншого запобіжного заходу, в тому числі у вигляді домашнього арешту.

При визначенні розміру застави як альтернативного запобіжного заходу суд враховує положення ст. ст. 182, 183 КПК України та вважає, що з урахуванням характеру інкримінованого злочину, особи обвинуваченого та ступеня встановлених в провадженні ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого зможе застава у межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн., у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

За умови внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 у відповідності до ст. 194 КПК України обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (у разі наявності), інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ст. ст. 177, 178, 182, 183, 331 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Продовжити до 05 жовтня 2023 року включно застосований до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_6 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн., у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) за наступними реквізитами:.

Отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві

ЄДРПОУ банку: 26268059;

МФО 820172;

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Києва.

р/р UA1012089.

За умови внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 у відповідності до ст. 194 КПК України обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (у разі наявності), інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Продовжити до 05 жовтня 2023 року включно застосований до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_7 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн., у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) за наступними реквізитами:.

Отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві

ЄДРПОУ банку: 26268059;

МФО 820172;

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Києва.

р/р UA1012089.

За умови внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 у відповідності до ст. 194 КПК України обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (у разі наявності), інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1