Справа №212/3832/23
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2023 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого - ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши в місті Кривому Розі в порядку спрощеного провадження кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000165 від 21 травня 2023 року, за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 народився у місті Кривому Розі, здобув середню спеціальну освіту, не працює, неодруженого, інвалідності не має, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні не має, раніше неодноразово судимого:

22.05.2006 року Жовтневим районним судом міста Кривого Рогу за ст. 121 ч. 2 КК України до 7 років позбавлення волі, звільнений 20.05.2010 умовно-достроково на 2 роки 5 місяців 7 днів;

11.07.2011 року Саксаганським районним судом міста Кривого Рогу за ст.ст. 185 ч.3, 71 КК України до 4 років позбавлення волі, звільнений 09.08.2014 по відбуттю строку покарання;

10.11.2016 року Синельниковським міським судом Дніпропетровської області за ст. ст. 307 ч.2, 311 ч.2, 70 ч.1 КК України до 8 років позбавлення волі, звільнений умовно-достроково 10.08.2022 на 24 дні;

місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 -

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

в невстановлений розслідуванням час, однак не пізніше 06:00 години 20.05.2023 року, у ОСОБА_3 виник кримінально-протиправний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом та з цією метою останній заздалегідь підготував знаряддя для вчинення проступку, а саме: резиновий човен та знаряддя лову сіткоснастяного типу, а саме одну жилкову сітку.

Так, з метою реалізації раніше виниклого кримінально-протиправного умислу, в точно невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 06:00 години 20.05.2023 року, ОСОБА_3 разом з заздалегідь підготовленим резиновим човном і знаряддям лову, а саме жилковою сіткою, прибув на берег річки Саксагань, русло якої проходить по береговій лінії поблизу вул. Станюкевича в м. Кривого Рогу Покровського району Дніпропетровської області.

Цього ж дня, близько 06:00 години, ОСОБА_3 , реалізуючи свій кримінально-протиправний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, в порушення вимог чинного законодавства України, що регламентує використання природних ресурсів, зокрема ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 26, 27, 63 Закону України «Про тваринний світ», Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та не маючи належного законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, у період весняно-літньої заборони лову риби, а також в порушення наказу № 52 Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області від 22.03.2023 року, відповідно до якого заборонено промислове рибальство під час руху риби на нерест та на період її нересту у водоймах, підконтрольних Управлінню державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, у такі терміни: - на всіх річках та їх кореневих водах, з 01 квітня по 30 червня 2023 року, спустив резиновий човен на воду, за допомогою дерев`яної палки відійшовши від берега річки Саксагань, яка відповідно до Додатку № 1 до наказу № 52 Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області від 22.03.2023 року, є нерестовою ділянкою, встановив належне йому заборонене знаряддя лову сіткоснастяного типу, а саме одну жилкову сітку, при цьому ОСОБА_3 веслував за допомогою дерев`яної палки, тобто керував човном та виставляв сіть у воду.

Далі, 20.05.2023 року близько 12.00 години, ОСОБА_3 , таким же чином повернувся до залишеної у водоймищі сітки та усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, за допомогою вказаної риболовної сітки здійснив незаконний вилов риби, а саме риби карась у кількості 11 штук, після чого повернувшись до берега, ОСОБА_3 був викритий співробітниками поліції.

В результаті чого, своїми діями, ОСОБА_3 , в заборонений період нересту відповідно до наказу № 52 Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області від 22.03.2023 року та в порушення «Правил любительського і спортивного рибальства», затвердженого наказом Державного комітету рибного господарства України № 700 від 19.09.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 року за № 1412/38748, згідно якого, забороняється вилов водних живих ресурсів, із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастяних або інших матеріалів усіх видів і найменувань, здійснив незаконний вилов риби карась в кількості 11 штук вартістю 1581 грн. за 1 екземпляр.

Своїми умисними діями, які виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом за допомогою заборонених знарядь лову, вилученні з природного середовища - річки Саксагань, вказаної вище риби, тобто водних живих ресурсів, ОСОБА_3 , заподіяв водному об`єкту істотну шкоду за ознакою вилову риби в період нересту.

Тим самим, відповідно до додатку № 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209, своїми умисними діями ОСОБА_3 заподіяв істотну шкоду державі, за ознакою вилову риби в період нересту, в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, розмір якої відповідно до розрахунку збитків становить 17 391 грн.

Положеннями ч. 2 та 3 ст. 381 КПК України передбачено, що суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта. Спрощене провадження щодо кримінальних проступків здійснюється згідно із загальними правилами судового провадження, передбаченими цим Кодексом, з урахуванням положень цього параграфа.

Прокурором викладено клопотання, в якому зазначено, що враховуючи те, що обвинувачений беззаперечно визнає свою винуватість, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згоден з розглядом обвинувального акта за його відсутності, у відповідності до положень ч. 1 ст. 302 КПК України просить суд розглянути кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

До обвинувального акта додано письмову заяву ОСОБА_3 , яка складена за участю захисниці ОСОБА_4 , в якій обвинувачений зазначає, що свою винуватість у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, він беззаперечно визнає; згоден із встановленими досудовим розслідуванням обставинами; йому роз`яснено та зрозуміло зміст встановлених досудовим розслідуванням обставин, а також про його обізнаність у тому, що у разі надання згоди на розгляд обвинувального акта у спрощеному порядку він буде позбавлений права оскаржувати вирок в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини; згоден на розгляд обвинувального акта у спрощеному проваджені без проведення судового розгляду в судовому засіданні без його участі.

У вказаній заяві захисницею ОСОБА_4 підтверджено добровільність беззаперечного визнання винуватості підозрюваним, його згоду із встановленими в результаті досудового розслідування обставинами і згоду на розгляд обвинувального акта за його відсутності.

До обвинувального акта долучено заяву представниці потерпілого ОСОБА_5 про те, що вона не заперечує проти розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження.

Враховуючи викладене, а також те, що вимоги КПК України виконано, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт має бути розглянутий в порядку, передбаченому ст. 381-382 КПК України.

Дослідивши обвинувальний акт, долучені до нього додатки та матеріали кримінального провадження, суд вважає доведеним те, що ОСОБА_3 вчинив кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України за ознаками незаконного зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

Органом досудового розслідування встановлено обставини вчинення кримінального правопорушення, які підтверджують обставини, встановлені судом.

Обвинувачений ОСОБА_3 , інтереси якого представляє захисниця ОСОБА_4 , обставини вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, не оспорює, вважає, що органом досудового розслідування вони встановлені в повному обсязі, свою винуватість у вчиненні вказаного кримінального проступку беззаперечно визнає в повному обсязі, його позиція є добровільною та не є наслідком будь-якого примусу.

Суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, дійшов висновку, що під час розгляду обвинувального акта підтверджено факт вчинення кримінального проступку ОСОБА_3 та кваліфікує його дії за ч. 1 ст. 249 КК України за ознаками: незаконного зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

Згідно із ч. 2 ст. 50 КК України особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначено покарання, необхідне й достатнє для її виправлення, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень.

Вирішуючи питання про обрання міри покарання обвинуваченому ОСОБА_3 суд, відповідно до вимог ст. 65, 68 КК України, враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, які пом`якшують та обтяжують його покарання, а також ступінь здійснення кримінально протиправного наміру та причини, внаслідок яких кримінальне правопорушення не було доведено до кінця.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 66 КК України обставиною, яка пом`якшує покарання обвинуваченого, є щире каяття.

Відповідно до ст. 67 КК України обставин, які обтяжують покарання обвинуваченого, судом не встановлено.

Також при призначенні обвинуваченому ОСОБА_3 покарання суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке згідно зі ст. 12 КК України є кримінальним проступком; ставлення до вчиненого, яке полягає у щирому каятті; дані про особу обвинуваченого, а саме те, що він не працює, за даними наявної документації на обліку у лікаря-психіатра та лікаря-нарколога не перебуває, раніше судимий.

З огляду на вищевикладене, суд вважає можливим визначити покарання обвинуваченому ОСОБА_3 в межах санкції ч. 1 ст. 249 КК України у виді обмеження волі та звільнити обвинуваченого від відбування призначеного покарання з випробуванням, відповідно до ст. 75 КК України, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 76 КК України. Саме таке покарання, на думку суду, буде достатнім для його виправлення та попередження скоєння нових злочинів, відповідно до ст. 50 КК України.

Вирішуючи заявлений Державним агентством меліорації та рибного господарства України в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області цивільний позов про стягнення з ОСОБА_3 матеріальної шкоди у розмірі 17 391 грн., суд приходить до наступного висновку.

Позов обґрунтований тим, що внаслідок протиправних дій обвинуваченого потерпілому спричинена матеріальна шкода заподіяна внаслідок незаконного добування або знищення громадянами України, цінних порід риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських рибних об`єктах України.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства

У відповідності до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно із додатком № 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209, своїми умисними діями ОСОБА_3 заподіяв істотну шкоду державі, за ознакою вилову риби в період нересту, в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, розмір якої відповідно до розрахунку збитків становить 17 391 грн.

Відповідно до положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, враховуючи те, що вина ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого йому кримінального проступку доведена, суд приходить до висновку, що позов Державного агентства меліорації та рибного господарства України в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області підлягає задоволенню.

Запобіжний захід по кримінальному провадженню не застосовувався.

Процесуальні витрати відсутні.

Що стосується питання речових доказів, суд виходить з вимог ст. ст. 961, 962 КК України та вважає, що речові докази підлягають спеціальній конфіскації на користь держави.

Керуючись ч. 9 ст. 100, ст. 369-371, 373, 374, 376, 381-382 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Визнати ОСОБА_3 винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначити йому покарання у виді 1 (одного) року обмеження волі.

На підставі ст. 75 КК України звільнити засудженого ОСОБА_3 від відбування призначеного покарання, якщо він протягом визначеного іспитового строку не вчинить нового злочину і виконає покладені на нього обов`язки. Тривалість іспитового строку визначити 1 (один) рік.

В зв`язку зі звільненням від відбування покарання з випробуванням покласти на засудженого ОСОБА_3 обов`язки, передбачені п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 76 КК України, а саме:

- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання;

а також додатково покласти на засудженого ОСОБА_3 обов`язок, передбачений п. 2 ч. 3 ст. 76 КК України, а саме:

- не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Арешт майна, накладений ухвалою слідчої судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 травня 2023 року гумовий човен, риболовну сітку, рибу «карась» в кількості 11 штук, які були вилучені у ОСОБА_3 , в ході огляду місця події 20 травня 2023 року, - скасувати.

Цивільний позов Державного агентства меліорації та рибного господарства України в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області до обвинуваченого ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення злочину - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь Державного агентства меліорації та рибного господарства України в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 17 391 гривень 00 копійок.

Речові докази:

-гумовий човен, риболовна сітка, що зберігаються в камері схову ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області;

-рибу карась в кількості 11 штук, що зберігається в ДП ДОСС "РИНОК ПІВНИЧНИЙ" м. Кривого Рогу.

- конфіскувати в дохід держави.

Вирок може бути оскаржений в Дніпровський апеляційний суд протягом 30 днів з дня його проголошення.

Вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому ст. 381 та 382 КПК України, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, недослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Копія вироку за результатами розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надсилається учасникам судового провадження.

Суддя ОСОБА_1