Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6394/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2023 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання представника ОСОБА_3 , поданого в інтересах ПП "Лєтранс" про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000177 від 17.05.2022, накладеного Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м.Києва від 25.05.2023 року у справі № 758/5107/23

У С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника ОСОБА_3 , поданого в інтересах ПП "Лєтранс" про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000177 від 17.05.2022, накладеного Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м.Києва від 25.05.2023 року у справі № 758/5107/23.

Клопотання ПП "Лєтранс" немає відношення до фізичних та юридичних осіб, щодо яких на даний час здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000177 від 17 травня 2022 року, у зв`язку з чим, вважаю, що арешт на залізничний вагон № 60716842 накладеного необгрунтовано. Дані обставини підтверджуються накладною № 24 від 30 листопада та довідкою № 292 від 6 червня 2023 року 2017 року

Представник власника майна в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, клопотання підтримав просим задовольнити з мотивів викладених у ньому.

Прокурор до суду не з`явився подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, щодо скасування арешту накладеного на залізничний вагон № 60716842 не заперечував.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання та додані до нього документи, дійшов наступних висновків.

Положеннями ст. 174 КПК України закріплено механізм захисту законних прав та інтересів осіб, право власності яких обмежено під час кримінального провадження.

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Таким чином, право власності не є абсолютним. За своєю правовою природою воно потребує регулювання з боку держави, може бути обмежено, а держава вправі вживати певних заходів втручання в право власності з дотриманням вимог, встановлених ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

У практиці Європейського суду з прав людини напрацьовано три головні критерії, які слід оцінювати на предмет відповідності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а саме: a) чи є втручання законним; b) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; c) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. Європейський суд з прав людини констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

На день розгляду клопотання стороною обвинувачення не надано підтвердження наявності підстав продовження дії арешту майна, у зв`язку із чим, слідчий суддя, виходячи з принципів змагальності та дизпозитивності у кримінальному провадженні, приходить до висновку, що доводи, зазначені в клопотанні є обґрунтованими.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий/прокурор зобов`язані довести необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна, актуальність цього питання.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає доцільним скасувати арешт майна, не вбачаючи потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. ст. 98, 170 - 173, 309 КПК України

У Х В А Л И В :

Клопотання представника ОСОБА_3 , поданого в інтересах ПП "Лєтранс", про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000177 від 17.05.2022, накладеного Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 25.05.2023 року у справі № 758/5107/23 - задовольнити;

Арешт, накладений Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 25.05.2023 року у справі № 758/5107/23 в частині накладення арешту на залізничний вагон №60716842 - скасувати;

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1