1Справа № 335/4177/23 1-кс/335/1268/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Запоріжжя скаргу представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернулася до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя зі скаргою про визнання неправомірною бездіяльності та зобов`язання слідчого Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області невідкладно зареєструвати подану заявником заяву про вчинене кримінальне правопорушення та розпочати за цією заявою досудове розслідування у формі досудового слідства.

Вказану скаргу мотивує тим, що 08.05.2023 року ОСОБА_4 звернулась до Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, із заявою про вчинене кримінальне правопорушення, яка була зареєстрована безпосереднє у Відділі поліції № 1 за адресою: м. Запоріжжя, вул. Возз`єднання України, 32.

Дана заява не була зверненням громадян (заявою, скаргою), що подаються в порядку, передбаченому Законом України «Про звернення громадян», і не підлягає розгляду відповідно до цього Закону.

Проте відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

Таким чином, на думку представника заявника, свідчим всупереч вимогам ст. 214 КПК України було допущено бездіяльність.

Представник заявника вважає, що відомості, викладені в заяві від 08.05.2023 року повинні були негайно, але не пізніше 24 години після подання заяви вноситися до ЄРДР.

В судовому засіданні адвокат вимоги скарги підтримала та просила задовольнити.

Представник суб`єкта оскарження у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Згідно статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ч.ч. 2, 3 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги. Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно положень статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Виходячи з наведеного, підстав для відкладення розгляду скарги або обставин які зумовлюють неможливість проведення його розгляду, внаслідок неявки уповноваженої особи Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, не встановлено.

Враховуючи встановлені чинним кримінальним процесуальним законом строки розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органу досудового розслідування, та думку представника заявника, слідчий суддя дійшов висновку про розгляд скарги без участі суб`єкта оскарження, який повинен брати участь в даному судовому провадженні.

Вислухавши представника заявника, дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступних висновків, виходячи з наведених нижче доводів та мотивів.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме в запроваджені механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ст. 8 КПК України).

Статтею 9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Одним з напрямів ефективного функціонування державної влади в Україні є забезпечення законності діяльності органів досудового розслідування, які виходячи з принципу верховенства права, зобов`язані керуватись законом при здійсненні своїх повноважень. Саме тому об`єктивно необхідним є створення надійного і ефективного механізму судового контролю за діяльністю органів досудового розслідування, оскільки саме судовий контроль справедливо вважається найбільш дієвим інструментом забезпечення прав і свобод громадян.

У теоретичному аспекті «судовий контроль» покликаний: забезпечити законність та обґрунтованість обмеження конституційних прав і свобод громадян під час досудового розслідування шляхом ухвалення рішень про застосування заходів кримінально-процесуального примусу, проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, що обмежують конституційні права громадян та розгляду скарг на дії (бездіяльність) та рішення слідчого чи прокурора.

Кримінальним процесуальним законом здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні віднесено до повноважень слідчого судді, який є суддею суду першої інстанції, а у випадку, передбаченому статтею 247 КПК України, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.

Згідно ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Як наведено вище, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Відповідно до статті 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

До повноважень слідчого судді статтею 303 КПК України віднесено розгляд скарг на окремі рішення, дії та бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора.

Встановлено, що 08.05.2023 року ОСОБА_4 звернулась до Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області із заявою в порядку ст. 214 КПК України про вчинення кримінального правопорушення, від 02.05.2023 року, яка була зареєстрована у Відділі поліції 08.05.2023 року за вх. № 2236.

Наведена заява стосувалася підроблення підпису в довіреності від 28.11.2022 року та Договорі про передачу права інтелектуальної власності від 14.11.2022 року, оригінали які знаходяться в ТОВ «РЕЗАЛТ АЙПІ ГРУП».

В ході розгляду скарги не встановлено даних про внесення відповідних відомостей за наведеною заявою ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

З аналізу зазначених норм випливає, що законом передбачено обов`язок слідчого, прокурора, іншої службової особи, уповноваженої на прийняття заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, прийняти і зареєструвати їх, у разі якщо ці заяви чи повідомлення відповідають тим критеріям, які встановлені для них КПК України.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР регламентований статтею 214 КПК та Положенням про ЄРДР, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 року).

Натомість, в ході судового розгляду не здобуто належних доказів на підтвердження того, що відомості за заявою скаржника внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань або така заява була розглянута з дотриманням положень визначених ст. 214 КПК України.

Також, в ході розгляду скарги суб`єктом оскарження не спростовано твердження адвоката ОСОБА_3 про те, що подана ОСОБА_4 заява розглядається в порядку визначеному Законом України «Про звернення громадян».

Отже, наведене свідчить про те, що заява заявника про кримінальне правопорушення з дотриманням положень ст. 214 КПК України розглянута не була.

Згідно з частиною 1 статті 2 Кримінального кодексу України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим кодексом.

Враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги те, що заява про кримінальне правопорушення не розглянута належним чином, з дотриманням вищенаведених положень КПК України, доводи представника заявника в цій частині в ході судового розгляду суб`єктом оскарження спростовані не були, а в ході розгляду скарги не здобуто даних про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, приходжу до висновку, що уповноваженими особами Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області не було вжито належних заходів щодо дотримання вимог, передбачених ст. 214 КПК України.

До повноважень слідчого судді статтею 303 КПК України віднесено розгляд скарг на окремі рішення, дії та бездіяльність слідчого чи прокурора. Наведений у статті 303 КПК України перелік таких рішень, дій чи бездіяльності є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до положень статті 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, оскільки заява про вчинення кримінального правопорушення уповноваженими особами Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області не розглянута з дотриманням положень ст. 214 КПК України, приходжу до висновку, що скарга підлягає частковому задоволенню та суб`єкта оскарження слід зобов`язати вчинити певну дію, а саме зобов`язати уповноважених на розгляд заяв про вчинення кримінального правопорушення осіб Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області розглянути заяву ОСОБА_4 з дотримання положень наведеної статті та повідомити заявника про прийняте рішення у спосіб визначений чинним КПК України. Наведений спосіб сатисфакції порушеного права заявника у даному випадку забезпечить справедливий, адекватний та пропорційний спосіб його відновлення.

Окремо слід зазначити, що слідчий суддя при розгляді скарги не перевіряє та не досліджує докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення та правильності кваліфікації дії осіб.

Слідчий суддя звертає на те, що Закон України «Про звернення громадян» має свою мету і певним чином урегульовує питання взаємодії громадян з державними органами, у тому числі з органами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування. Водночас слід зробити застереження щодо недопустимості підміни нормами цього закону положень, які визначають порядок реагування державних органів на одержання інформації про вчинені кримінальні правопорушення.

Так, відповідно до преамбули Закону України «Про звернення громадян» він регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.

Водночас, якщо особа звертається із певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то таке звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах.

Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя, не здійснюючи оцінку обґрунтованості заяви про кримінальне правопорушення, вважає, що скарга підлягає частковому задоволенню, оскільки в судовому засіданні встановлено, що в порушення вимог ст. 214 КПК України станом на час розгляду скарги в суді, відомості з заяви ОСОБА_4 від 02.05.2023 року, яка була зареєстрована 08.05.2023 року за вх. № 2236 уповноваженою на розгляд заяв про вчинення кримінального правопорушення особою Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вимога скарги ОСОБА_4 про визнання неравомірною бездіяльності не підлягає задоволенню, оскільки такої форми захисту прав заявника частиною 2 статті 307 КПК України не передбачено.

Виходячи з вищенаведеного, приймаючи до уваги зазначені вище доводи та мотиви, приходжу до висновку, що скарга підлягає до часткового задоволення.

Керуючись ст.ст. 24, 303, 304, 306, 307 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену на розгляд заяв про вчинення кримінального правопорушення особу Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області розглянути, з дотриманням положень ст. 214 КПК України, заяву ОСОБА_4 від 02.05.2023 року, яка була зареєстрована 08.05.2023 року за вх. № 2236 та повідомити заявника або її представника адвоката ОСОБА_3 про результати розгляду у строки та спосіб визначені Кримінальним процесуальним кодексом України.

В решті вимог скарги відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1