БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/929/23
Провадження № 1-кс/497/316/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

01.05.23 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області

в особі слідчого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання слідчого про застосування?запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеса, громадянина України, з середньою освітою, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого 19.08.2019 вироком Арцизького районного суду Одеської області за ч.3 ст.185, ч. 1 ст. 259 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 4 (чотири) роки 6 (шість) місяців, судимість за яким в законному порядку не знята та не погашена, на розгляді Приморського районного суду м.Одеси перебуває обвинувальний акт за ст.185 ч.3 КК України в якому застосовано запоібжний захід у вигляді домашнього арешту, особу якого встановлено на підставі папорту громадянина України серії СЕ №104300 від 24.11.2001 року,

підозрюваного в кримінальному провадженні №0000265 від 27.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена в умовах воєнного стану,

ВСТАНОВИВ:? ?

30.04.2023 року слідчий відділення № 2 Слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області майор поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування?запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000265 від 27.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена в умовах воєнного стану.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ введено військовий стан на всій території України, який продовжувався неодноразово, та в останнє відповідно до Указу Президента України ОСОБА_8 від 06.02.2023 № 58/2023, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 07.02.2023 № 2915-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 19.02.2023 року строком на 90 діб, тобто до 20.05.2023 року.

Так, 27.04.2023 приблизно о 13:00 годині, точний час досудовим розслідуванням не встановлений, ОСОБА_4 , будучи раніше судимим вироком Арцизького районного суду Одеської області за ч.3 ст. 185, ч.1 ст.259 КК України від 19.08.2019 до покарання у виді позбавлення волі строком на 4 (чотири) роки 6 (шість) місяців, судимість за якими в законному порядку не знята та не погашена, однак на шлях виправлення не став, перебуваючи біля домоволодіння АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_9 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, пересвідчившись, що в ньому на той час нікого не має, діючи в умовах воєнного стану, діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи, що його дії носять незаконний та протиправний характер, переконавшись, що за його діями ніхто зі сторонніх не спостерігає, таємно через хвіртку, яка була зачинена на запірний пристрій, у вигляді проволоки, незаконно проник на огороджене подвір`я вищезазначеного домоволодіння.

В подальшому, ОСОБА_4 , реалізуючи свій протиправний умисел, знаходячись на території зазначеного домоволодіння, підійшов до вхідних дверей будинку, які на той момент не були зачинені на запираючий пристрій і незаконно проник у житлову частину будинку.

Знаходячись у приміщенні будинку, ОСОБА_4 пройшов до приміщення кухні, звідки таємно викрав ніж «Columbia», в тканинних ножнах чорного кольору, вартістю 760,00 гривень, ніж «Акула», в тканинних ножнах чорного кольору, вартістю 535,00 гривень. Далі ОСОБА_4 пройшов до приміщення їдальні, звідки таємно викрав електронний портативний зарядний пристрій «МАХСО МR 8000C» на 8000 мА, в чохлі коричневого кольору, вартістю 385,00 гривень, флакон парфумів «VERSACE», вартістю 1 800,00 гривень. Після чого ОСОБА_4 пройшов до приміщення спальні, звідки таємно викрав електронний портативний зарядний пристрій «Model» N PLM01ZM, на 10000 мА, в чохлі салатового кольору, вартістю 690,00 гривень, та електронний портативний зарядний пристрій, «Model» N PLM10ZM, на 5000 мА, вартістю 600,00 гривень.

Після цього ОСОБА_4 покинув місце події з викраденим майном та розпорядився ним на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_9 майнову шкоду на суму 4 770,00 гривень.

28.04.2023 о 20:08 годині відділенням № 2 СВ Болградського РВП ГУ НП в Одеській області на підставі п.2 ч.1 ст.208 КПК України було затримано громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена в умовах воєнного стану.

По твердженню слідчого підозра є обґрунтованою, що підтверджується зібраними доказами, та наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України такі як:

-переховування від органу досудового розслідування та суду;

-можливість впливу на свідків і потерпілого;

- вчинення іншого кримінального правопорушення.

А тому з метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органу досудового розслідування та суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

За викладених обставин слідчий вважає за необхідне вжити заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

В судовому засіданні:

- прокурор клопотання слідчого підтримала, посилаючись на викладені у ньому обставини та ризики. Стверджувала, що з метою більш повного та комплексного використання можливостей правоохоронних органів у встановленні об`єктивних обставин вчиненого злочину, виникла необхідність у затриманні та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

По твердженню прокурора злочин, який вчинений ОСОБА_4 відноситься до категорії тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, та зважаючи на покарання яке загрожує підозрюваному, та з огляду на попередню судимість яка не погашена, наявність обвинувального акту на розгляді Приморського районного суду м.Одеса, останній може вчинити дії до приховування від органу досудового розслідування та суду, продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Перебуваючи під дією іншого більш м`якого запобіжного заходу є ризик впливу на свідків і потерпілого, які є мешканцями того ж населеного пункту де наразі мешкає підозрюваний.

По твердженню прокурора, не має підстав для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, оскільки підозра оголошена ОСОБА_4 є обґрунтованою, що підтверджується наразі вже зібраними доказами, та достатньо ризиків для задоволення клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, так як застава може бути внесена і вона не спроможна забезпечити належну процесуальну поведінку цієї особи.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення вказаного клопотання. Просив відпустити його до дому за місцем проживання до дітей, наутриманні яких він перебуває, де він зобов`язується постійно знаходитися. Не заперечував щодо обгрунтованості підозри, підтвердив, що кримінальне правопорушення вчинив, однак все викрадене майно повернув, та щиро кається у вчиненому, запевнював суд, що більше не буде вчиняти ніяких кримінальних правопорушень.

Також не заперечував, що на розгляді Приморського районного суду м.Одеси є відносно нього обвинувальний акт, що відносно нього обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 . Однак оскільки за цією адресою проживають люди, які вживають наркотичні засоби, він покинув це місце проживання, нікого не попереджував і не повідомляв, та поїхав проживати до дітей в с.Підгірне Болградського району Одеської області.

Вказане кримінальне правопорушення вчинив в зв`язку з матеріальним становищем, мав намір продати викрадене майно та кошти дати дітям, так як вони мають значні борги і їм досить скрутно.

Під час затримання ніхто до нього не застосовував недозволених заходів, фізичного насилля відносно нього не було, жодних претензій та скраг до працівників поліції не має.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 просив в задоволенні клопотання відмовити, та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем мешкання його дітей в с.Підгірне, що буде достатнім для вжиття заходів забезпечення цього кримінального провадження. Підозрюваний має важкий стан здоров`я, та потрапив в складну життєву ситуацію.

Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.

У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною?2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Під час судового розгляду клопотання встановлено, що слідчим відділення №2 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000265 від 27.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка) вчинена в умовах воєнного стану (а.с.5), що належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчинене в умовах воєнного стану.

Процесуальне керівництво по даному кримінальному провадженні здійснюється Болградською окружною прокуратурою Одеської області (а.с.9, 48-49).

27.04.2023 о 22:15 годині відділенням № 2 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області на підставі п.2 ч.1 ст.208 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був затриманий за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

За результатами зібраних доказів о 20:08 годині 28.04.2023 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема:

- витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000265 від 27.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідченнями якого визначений перелік належного йому викраденого невстановленою особою майна, з його домоволодіння;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, згідно якого 27.04.2023 о 22:15 годин відділенням № 2 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області в порядку ст. 208 КПК України затриманий громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та 28.04.2023 під час обшуку підозрюваного ОСОБА_4 в особистому рюкзаку останнього виявлено та тимчасово вилучено: предмет схожий ніж, на лезі котрого мається напис «Columbia» та об`ємний напис «Витек», в тканинних ножних чорного кольору; предмет схожий ніж на лезі є напис «Акула» та на поверхні леза біля упору нанесений напис СТАЛЬ 65Х13, в тканинних ножних чорного кольору; електронний пристрій схожий на портативний зарядний пристрій, в металевому корпусі сріблястого кольору з написом «Model» N PLM01ZM, ємністю 10000 мА, в гумовому чохлі салатового кольору; електронний пристрій схожий на портативний зарядний пристрій, в металевому корпусі сріблястого кольору з написом «Model» N PLM10ZM, ємністю 5000 мА; електронний пристрій схожий на портативний зарядний пристрій, в полімерному корпусі чорного кольору з написом «МАХСО» на 8000 мА, модель МR 8000C в чохлі коричневого кольору схожий на шкіру; флакон з розприскувачем та кришкою, виготовлений з прозорого скла, заповнений прозорою рожевою рідиною, заповнений на частини, з написом «VERSACE»;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , який надав правдиві свідчення та визнав свою вину у вчиненні таємного викрадення майна з домоволодіння по АДРЕСА_3 ;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за який згідно ст.12 КК України відноситься до тяжкого злочину, та за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

З огляду на положення ст. 177 КПК України, враховуючи? мету застосування запобіжного заходу, слідчий суддя має пересвідчитися у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа

Надаючи оцінку щодо доведеності стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України слід зазначити про наступне.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, п. 34).

Крім цього, у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, №182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Таким чином, слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.

Причетність підозрюваного ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор надаючи пояснення в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 названого?кримінального злочину,?та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст.177 КПК України.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 слідчий суддя керується положеннями ст.178 КПК України, та оцінює в сукупності усі обставини, в тому числі наявність ризиків таких як:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину, та усвідомлення підозрюваного в тому, що йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, раніше був судимий і судимість не погашена, наявність іншого обвинувального акту на розгляді Приморського районного суду м.Одеси та в рамках якого було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що може спонукати сховатись від слідства та суду, та вживати заходи щодо створення перешкод для правосуддя іншим чином, продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення;

- незаконний вплив на свідків та потерпілого, які є мешканцями цього ж населеного пункту де мешкає підозрюваний. При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом;

- відсутність міцних соціальних зв`язків, які не можуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного;

- відсутність офіційної роботи, будь-яких достатніх доходів, що саме і спонукає останнього до вчиненні нових кримінальних правопорушень;

- введення військового стану на Україні, під час якого державні органи виконують свої обов`язки не в повному та необхідному обсязі, що також може зашкодити процесуальній поведінці підозрюваного.

До речі, органом досудового розслідування отримані відомості щодо притягнення до кримінальної відповідальності ОСОБА_4 , згідно яких останній починаючи з 1985 року неодноразово був засуджений за вчинення насильницько-корисливих майнових злочинів та відбував покарання у місцях позбавлення волі. Серед іншого, досудовим слідством установлено, що 14.04.2023 відносно ОСОБА_4 застосований домашній арешт, у зв`язку з повідомленням йому про підозру за ч. 4 ст. 185 КК України відділом поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, що в сукупності повністю підтверджує наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України (а.с.25-26).

Усі ці ризики свідчать про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, які є досить очевидними.

Тим паче, що усі необхідні і достатні докази не зібрані, не всі свідки допитані, а тому є всі підстави вважати, що перебуваючи під дією більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно для забезпечення проведення з останнім слідчих дій та позбавлення його можливості вчинення різного роду дій, спрямованих на уникнення покарання за вчинення умисного тяжкого злочину.

Слідчий суддя переконаний, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою при фактичних обставинах викладених у клопотанні, та пред`явленої ОСОБА_4 підозри, з урахуванням наведених ризиків, не є надмірним та таким, що принижує його честь і гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, та з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, згідно з якою обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, дозволить досягти мети застосування запобіжних заходів, визначеної статтею 177 КПК України.

Крім цього, слідчий суддя також звертає увагу, що Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ введено військовий стан на всій території України, який продовжувався неодноразово, та в останнє відповідно до Указу Президента України ОСОБА_8 від 06.02.2023 № 58/2023, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 07.02.2023 № 2915-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 19.02.2023 року строком на 90 діб, тобто до 20.05.2023 року.

Згідно ст.1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Положеннями ч. 1, ч. 2 ст. 20 названого Закону - правовий статус та обмеження прав і свобод громадян та прав і законних інтересів юридичних осіб в умовах?воєнного стану?визначаються відповідно?до Конституції?України та?цього Закону. В умовах воєнного стану не можуть бути обмежені права і свободи людини і громадянина, передбачені частиною другою статті 64 Конституції України.

Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню та вважає необхідним застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно вимог ст.197 КПК України строк дії запобіжного заходу має бути визначений в рамках строку досудового розслідування, який спливає 28 червня 2023 року.

Щодо визначення застави:

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;

четверту статті 183 доповнено пунктом 4 згідно із Законом № 671-IX від 04.06.2020\

5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Між тим, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України?слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Слідчий, за погодженням з прокурором, та прокурор в судовому засіданні просили не визначати розмір застави посилаючись на те, що альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у разі її внесення не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Раом з цим, слідчий суддя не може погодитися з такими доводами прокурора, оскільки вони не узгоджуються з вимогами ч.4 ст.183 КПК України і не надають в даному випадку слідчому судді право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно п.2 ч.5 цієї ж статті щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного (ніде не працює, ніяких видів заробітків не має, на праві власності за ним не зареєстрованого жодного нерухомого чи рухомого майна), являється громадянином України, має постійне місце проживання і реєстрації, тяжкість кримінального злочину, за яким він підозрюється, думку самого підозрюваного щодо розміру застави, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу в 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684.00 гривень х 20 = 53 680.00 гривень), що є мінімальною, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений протягом усього часу дії запобіжного заходу, вважаю за необхідне покласти наступні обов`язки: - прибувати за першою вимогою на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування та суду; - повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; - не відлучатися за межі Болградського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.??

На підставі?викладеного,?керуючись ст.ст.176-178,?182,?183,?184,?395?КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділення № 2 Слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області майор поліції ОСОБА_6 про застосування?запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 -? задовольнити частково.

Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000265 від 27.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з утриманням його в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали визначити до 25 червня 2023 року включно.

Одночасно визначити розмір застави у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53 680.00 гривень (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят?гривень) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.??

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за першою вимогою на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не відлучатися за межі Болградського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 25 червня 2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення? застави у визначеному у даній??ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного?з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст даного судового рішення видано відразу ж після його проголошення.

Слідчий суддя: ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_1