Справа № 646/2524/23
№ провадження 1-кс/646/827/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000205 від 01.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, -

встановив:

05.06.2023 до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000205 від 01.06.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, а саме: електричної дрилі ТМ «Витязь», моделі «ДЭ-1070», чорно-синього кольору, із цифрою «1» білого кольору на корпусі, яку було поміщено до картонної коробки, яку опечатано бирками, скріпленими підписами двох понятих, яку було вилучено під час огляду, 03.06.2023 за адресою: м. Харків, пров. Ващенківський, буд. 26, заборонивши відчуження, розпорядження та користування будь-яким особам.

Клопотання обґрунтовано тим, що сектором дізнання ВП №1 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000205 від 01.06.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 31.05.2023 до ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшов рапорт ДОП про те, що 30.05.2023 прийнято заяву ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що невідома особа, 12.05.2023, шахрайським шляхом заволоділа електричною дриллю ТМ «Витязь», яка належить заявнику, чим спричинила останньому майнову шкоду.

На підставі ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукування предметів, знарядь та інших речових доказів, а також фактичних відомостей щодо вищезазначених протиправних дій, у період часу з 10:03 год. по 10:19 год. старшим дізнавачем СД ВП №1 ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області, за участю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , здійснено огляд відкритої ділянки місцевості, за адресою: АДРЕСА_3 , а саме навпроти будинку, де було виявлено та вилучено електричну дриль ТМ «Витязь», моделі «ДЭ-1070», чорно-синього кольору, із цифрою «1» білого кольору на корпусі, яку було поміщено до картонної коробки, яку опечатано бирками, скріпленими підписами двох понятих.

03.06.2023 постановою старшого дізнавача СД ВП № 1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області вилучений предмет визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Окрім того, в ході огляду предмету від 03.06.2023, за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , т. НОМЕР_1 , було здійснено огляд вилученої 03.06.2023 електричної дрилі ТМ «Витязь», моделі «ДЭ-1070», чорно-синього кольору, із цифрою «1» білого кольору на корпусі, яку було поміщено до картонної коробки, яку опечатано бирками, скріпленими підписами двох понятих. Так, в ході огляду, в присутності двох понятих, ОСОБА_4 заявив, що це його дриль, яку він впізнав за маркою, моделлю, кольором та за цифрою «1» білого кольору на корпусі. По завершенню огляду, вищевказану дриль було поміщено до картонної коробки, яку опечатано бирками, скріпленими підписами двох понятих.

Також прокурор зазначив, що документально встановити власника, вилученого в ході огляду майна, не представилось можливим, у зв`язку з відсутністю документального підтвердження права власності на дане майно, очевидним тривалим його використанням та відсутністю реагування з боку третіх осіб, які могли бути дійсними власниками майна. Проте, у органа досудового розслідування, існують достатні підстави вважати, що вищевказане майно належить потерпілому по кримінальному провадженню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , т. НОМЕР_1 , адже потерпілий, під час допиту, вказав на нього, як на предмет кримінального правопорушення, вчиненого щодо нього, а також впізнав його в ході огляду предмету за своєї участі. Тому у органа досудового розслідування, існують достатні підстави вважати, що існують реальні ризики на приховування, пошкодження, знищення, втрату, перетворення, передачу, відчуження зазначеного майна, яке має бути використано як речові докази у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучене в ході проведення огляду місця події майно, є предметом вчинення вказаного кримінального правопорушення, та зберегло на собі сліди злочину.

З урахуванням викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, які мають значення для кримінального провадження, а також з метою призначення в подальшому судових експертиз, висновки яких будуть долучені до матеріалів кримінального провадження та в подальшому будуть використані як докази під час судового розгляду, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Прокурор у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання без її участі та просила клопотання задовольнити.

Відповідно до ст. 172 КПК України неприбуття у судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого, виходячи з такого.

Як встановлено у судовому засіданні сектором дізнання ВП №1 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000205 від 01.06.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Зі змісту протоколу огляду відкритої ділянки місцевості від 03.06.2023 вбачається, що у період часу з 10:03 год. по 10:19 год. старшим дізнавачем СД ВП №1 ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області, за участю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , здійснено огляд відкритої ділянки місцевості, за адресою: АДРЕСА_3 , а саме навпроти будинку, де було виявлено та вилучено електричну дриль ТМ «Витязь», моделі «ДЭ-1070», чорно-синього кольору, із цифрою «1» білого кольору на корпусі, яку було поміщено до картонної коробки, яку опечатано бирками, скріпленими підписами двох понятих.

Відповідно до змісту протоколу огляду предмету від 03.06.2023, за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , т. НОМЕР_1 , було здійснено огляд вилученої 03.06.2023 електричної дрилі ТМ «Витязь», моделі «ДЭ-1070», чорно-синього кольору, із цифрою «1» білого кольору на корпусі, яку було поміщено до картонної коробки, яку опечатано бирками, скріпленими підписами двох понятих. Так, в ході огляду, в присутності двох понятих, ОСОБА_4 заявив, що це його дриль, яку він впізнав за маркою, моделлю, кольором та за цифрою «1» білого кольору на корпусі. По завершенню огляду, вищевказану дриль було поміщено до картонної коробки, яку опечатано бирками, скріпленими підписами двох понятих.

Постановою дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області від 03 червня 2023 року на вилучений предмет- визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000205 від 01.06.2023.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститись у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації;3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 64-2 КПК України третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Тимчасово вилучене майно, на яке слідчий просить накласти арешт зберегло або може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Отже, відповідно до ст. 91 КПК України майно, на яке слідчий просить накласти арешт, має важливе доказове значення в рамках цього кримінального провадження.

Враховуючи правову підставу для арешту майна, а саме внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за №0000205 від 01.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до пошкодження та знищення, вищевказаного тимчасово вилученого майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події від 03.06.2023, за адресою: м. Харків, пров. Ващенківський, 26, а саме: електричної дрилі ТМ «Витязь», моделі «ДЭ-1070», чорно-синього кольору, із цифрою «1» білого кольору на корпусі, яку було поміщено до картонної коробки, яку опечатано бирками, скріпленими підписами двох понятих, заборонивши відчуження, розпорядження та користування будь-яким особам.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, у той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1