У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 серпня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про визначення місця зберігання речового доказу у кримінальному провадженні № 0000020 від 20 березня 2023 року

У С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про визначення місця зберігання речового доказу у кримінальному провадженні № 0000020 від 20 березня 2023 року.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно положень ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положеннями ч. 3 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою збереження речових доказів, забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Відповідно до положень п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, і згідно із ч. 1 ст. 131 КПК України застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до пункту 4 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року за №1104 (далі по тексту - Порядок), речові докази, крім тих, що повернуті власнику або передані йому на відповідальне зберігання, реалізовані, знищені, технологічно перероблені, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку. Якщо через громіздкість чи з інших причин речові докази не можуть бути передані суду, вони зберігаються в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку, до набрання законної сили судовим рішенням, яким закінчується кримінальне провадження або вирішується спір про їх належність у порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 1 п. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню: повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Так, зі змісту клопотання убачається, що ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 12 липня 2023 року було накладено арешт на техніку Apple.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено ані ухвали слідчого судді про накладення арешту на майно, ані копії клопотання про накладення арешту.

Враховуючи вказане, те, що до матеріалів клопотання не долучено копії клопотання про накладення арешту, інших доказів накладення такого арешту, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, чи накладався арешт на техніку Apple, яка за твердженням заявника була вилучена у ОСОБА_4 , як і підставність накладення арешту, оскільки слідчий суддя, не оцінивши ухвалу про накладення арешту, не може зробити висновок, за яких обставин та з яких підстав слідчим суддею прийнято рішення про арешт майна, чим слідчий та слідчий суддя обґрунтували таку необхідність та з яких даних виходили.

Беручи до уваги, слідчий суддя доходить висновку, що його слід повернути.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 32, 132, 174, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про визначення місця зберігання речового доказу у кримінальному провадженні № 0000020 від 20 березня 2023 року - повернути особі, що його подала.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1