Справа № 716/882/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2023 року місто Заставна

Заставнівський районний суд Чернівецької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0001540 від 01.05.2023 року за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Василів Чернівецького району Чернівецької області, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.185 ч.4, 336 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Заставнівського районного суду Чернівецької області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.185 ч.4, 336 КК України.

15.08.2023 року до суду надійшло клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Клопотання обґрунтоване тим, що наразі ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні двох кримінальних правопорушень, одне з яких є корисливим тяжким, третє кримінальне правопорушення відносно ОСОБА_3 закрито у зв`язку з відмовою потерпілого від обвинувачення. Вказані обставини свідчать про схильність ОСОБА_3 до вчинення кримінальних правопорушень. Також, ОСОБА_3 з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, незаконно пливати на потерпілу, свідків.

В судовому засідання прокурор подане клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Обвинувачений в судовому засіданні пояснив, що до нього застосовувався домашній арешт у вказаному кримінальному проваджені, який наразі сплинув. Умови домашнього арешту він виконував, покладені на нього судом обов`язки не порушував. Додав, що офіційно не працює, але підробляє тимчасовими заробітками, проживає з батьками у батьківській хаті. З приводу застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не заперечував.

Проти застосування до обвинуваченого запобіжного заходу не заперечувала і потерпіла. Долала, що обвинуваченого знала до вчинення щодо неї злочину, і тоді, і зараз мають нормальні стосунки. Жодного разу обвинувачений не чинив на неї тиск з приводу обставин кримінального провадження.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження з приводу заявленого клопотання, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1-2 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби та може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч.1-2 ст.181 КПК України).

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, не тільки наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, але й недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч.1 ст.194 КПК України).

Метою застосування запобіжного заходу є, зокрема, запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення (п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України).

Вирішуючи клопотання прокурора, суд, не надаючи оцінку обґрунтованості пред`явленого ОСОБА_3 обвинувачення виходить із сутності обвинувачення, наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Так, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину та тяжкого корисливого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі; офіційно не працює, але підробляє тимчасовими заробітками; має постійне місце проживання, де проживає разом з батьками, сестрами; не одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має; за місцем проживання характеризується позитивно, за виключенням того, що схильний до вживання алкогольних напоїв і на ґрунті алкогольного сп`яніння мають місце конфлікти з родичами та сусідами. Крім того, ОСОБА_3 в судовому засіданні вину визнав, у зв`язку чим ухвалено розглядати справу без допиту свідків, викрадене майно видав працівникам поліції; має нормальні відносини з потерпілою, яка не має до нього претензій матеріального та морального характеру, спроби впливу на потерпілу свідків не допускав.

Всі вищевикладені обставини вказують на те, що ОСОБА_3 , за відсутності у нього постійного місця роботи та доходу, може вчинити інше кримінальне правопорушення, в тому числі корисливе, а отже цей ризик знайшов своє підтвердження в ході розгляду клопотання та є обґрунтованим. Також не можна виключати ризик переховування ОСОБА_3 від суду, з огляду на тяжкість покарання, яке може бути застосоване до нього у разі визнання його винуватим.

Водночас, ризик впливу на потерпілу, свідків суд вважає не доведеним прокурором, в тому числі, тому що прокурор не має наміру доводити винуватість обвинуваченого показами свідків, а потерпіла під час розгляду справи дану обставину спростувала.

За таких обставин, суд приходить до переконання про обґрунтованість клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, і вважає, що інший більш м`який запобіжних захід не зможе запобігти вказаними ризиками, сприяти належній процесуальній поведінці обвинуваченого.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків.

Враховуючи викладене, до ОСОБА_3 слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, покласти обов`язки, передбачені ст.194 ч.5 КПК України.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.177, 178, 181, 194 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 ,зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком два місяці, а саме до 06.10.2023 року.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 наступні обов`язки строком до 06.10.2023 року:

- заборонити залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,цілодобово;

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що відповідно до вимог ч.5 ст.181 КПК України, працівники поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтись в житло, у якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покласти на органи ГУНП в Чернівецькій області за місцем проживання обвинуваченого.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1