ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/660/23
У Х В А Л А

"10" травня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

розглянувши клопотання представника потерпілої ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про здійснення дистанційного судового провадження за його участю поза межами приміщення суду за допомогою інших технічних засобів,

в с т а н о в и л а:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Судове засідання призначено на 15 травня 2023 року 13 год. 40 хв.

10 травня 2023 року від представника потерпілої ОСОБА_5 надійшло клопотання про здійснення дистанційного судового провадження за його участю поза межами приміщення суду за допомогою інших технічних засобів.

Необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференцзв`язку мотивовано тим, що особиста участь у судовому засіданні неможлива з поважних причин. При цьому, причина не конкретизується.

Вирішуючи зазначене клопотання, суд виходить з наступного.

Судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин (ст. 138 Кримінального процесуального кодексу України /далі - КПК/); 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми (ч. 1 ст. 336 КПК).

Із відповідного переліку вбачається, що введення законодавцем до кримінального процесуального закону положень п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 336 КПК, які передбачають можливість проведення судових засідань у режимі відеоконференції, було обумовлено, з одного боку, необхідністю у ситуаціях, коли участь певних осіб у судовому розгляді є обов`язковою, скоротити строки кримінального провадження (підп. 6 п. 3 пояснювальної записки до проекту КПК), а з іншого боку, потребою створити умови, які дозволяли б забезпечувати людям, незалежно від їх майнового стану, місця проживання, стану здоров`я чи перебування в умовах дії складних життєвих обставин, можливість скористатися правом на безпосередню участь у розгляді їх справи судом, установленим законом.

Водночас ураховуючи, що в ч. 1 ст. 336 КПК законодавець використав слово «може», то така норма кримінального процесуального закону закріплює не обов`язок, а право суду прийняти рішення стосовно проведення судового засідання чи засідань у режимі відеоконференції.

Разом із тим, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК).

Наведене у поєднанні з положеннями ч. 1 ст. 336 КПК вказує на те, що клопотання стосовно проведення судового засідання у режимі відеоконференції (1) має містити не лише наведення фактів, наявність яких обумовлює потребу в дистанційному судовому провадженні, (2) але й до нього зазвичай повинні бути долучені докази, які б підтверджували існування однієї з підстав, передбачених у ч. 1 ст. 336 КПК.

Застосовуючи наведений підхід у ході розгляду клопотання ОСОБА_3 , прихожу до висновку про відсутність підстав для його задоволення.

Так, дійсно відповідно до п. 10 рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 2 березня 2022 року, якщо за об`єктивних обставин учасник провадження не може брати участь в судовому засіданні в режимі відео конференції за допомогою технічних засобів, визначених КПК, як виняток допускати участь такого учасника в режимі відео конференції за допомогою будь-яких інших технічних засобів, в тому числі і власних.

Крім того, якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків (п. 7 листа Верховного Суду №1/0/2-22 від 3 березня 2022 року «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану»).

Поруч із наведеним, проведення судового засідання в Україні у режимі відеоконференції забезпечується лише ліцензованою програмою TrueConf, яка забезпечує учасникам процесу інформаційну безпеку (ухвали Верховного Суду від 11 квітня 2022 року у справі №572/499/20 та від 12 травня 2022 у справі №442/3912/19).

Водночас проведення судового розгляду у кримінальному провадженні за допомогою власних засобів зв`язку, у тому числі з використанням програми EasyCon, положеннями чинного законодавства не регламентовано (ухвала Верховного Суду від 12 травня 2022 року у справі №442/3912/19).

І, як передбачено вимогами ч. 2 ст. 342 КПК, секретар судового засідання доповідає суду, хто з учасників судового провадження, викликаних та повідомлених осіб прибув у судове засідання, встановлює їх особи, повідомляє причини їх неприбуття, якщо вони відомі. Крім того, згідно з ч. 1 ст. 345 КПК судовий розпорядник роздає особам, які беруть участь у судовому розгляді, пам`ятку про їхні права та обов`язки, передбачені цим Кодексом.

Таким чином здійснення судового провадження в режимі відеоконференції з використанням програмного забезпечення EasyCon поза межами приміщення суду позбавить можливість суд виконати вимоги ст. 342-345 КПК та дотриматись процедури судового розгляду (ухвали Верховного Суду від 28 квітня 2022 року у справі № 583/1283/20, від 30 березня 2023 року у справі № 757/60763/16к).

Більше того, наказом Державної судової адміністрації України №169 від 8 квітня 2020 року затверджено Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду /далі - Порядок/. При цьому проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами суду у кримінальному процесі вказаним Порядком не передбачено (ухвала Верховного Суду від 28 квітня 2022 року у справі №583/1283/20).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 336, 342-345, 369 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 щодо проведення у режимі відеоконференції судового засідання з розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Копію цієї ухвали направити ОСОБА_3 для відома.

Роз`яснити ОСОБА_3 , що у порядку ст. 336 Кримінального процесуального кодексу України він вправі завчасно звернутися до Дарницького районного суду м. Києва із клопотанням про проведення судового розгляду у режимі відеоконференції за його участі в судовому засіданні з приміщення іншого суду на території України, з обґрунтуванням та підтвердження підстав неможливості бути присутнім в судовому засіданні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1