Справа № 991/7530/23
Провадження 1-кс/991/7563/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

31 серпня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу представника ТОВ «БІС-СОФТ» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

28.08.2023 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга представника ТОВ «БІС-СОФТ» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за заявою від 10.08.2023.

Вказана скарга на підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 28.08.2023 була передана на розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

1.Зміст поданої скарги

У вказаній скарзі зазначено, що 10.08.2023 директор ТОВ «БІС-СРФТ» засобами поштового зв`язку звернулася до Національного антикорупційного бюро України з заявою про вчинення кримінальних правопорушень. Однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, про початок досудового розслідування не повідомлено, витяг з Реєстру не надано.

Так, у поданій заяві зазначено про обставини можливого вчинення директором КП «Центр управління інформаційними технологіями» ОСОБА_4 , який також має статус депутата Запорізької обласної ради, кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191 та 206-2 КК України. Зокрема, заявник зазначає, що ОСОБА_4 вчиняв дії направленні на копіювання вебсервіса та бізнес моделі ТОВ «БІС-СРФТ», з мето подальшого його продажу іншим місцевим радам шляхом використання фіктивних фірм.

За твердженням заявника, в таких спосіб ОСОБА_4 може привласнювати бюджетні кошти виділені Запорізькою міською радою на розробку та запуск програмних забезпечень, оскільки розрахунок буде здійснюватися на рахунки КП «Центр управління інформаційними технологіями», директором якого він є.

Враховуючи викладені обставини, заявник просить задовольнити його скаргу, визнати незаконною бездіяльність уповноважених осіб НАБУ та зобов`язати останніх внести до ЄРДР відомості за його заявою про вчинення злочинів.

2.Позиція учасників судового засідання

У судове засідання представник його представник ТОВ «БІС-СОФТ» хоча був належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду та про причини неявки не повідомив.

Представник НАБУ в судове засідання не з`явився, однак до його початку надіслав письмові пояснення, в яких повідомив, що 11.07.2023 на поштову адресу НАБУ вже надходила аналогічна за змістом заява директора ТОВ «БІС-СОФТ» ОСОБА_3 від 06.07.2023 № 14/07, за результатами розгляду в межах компетенції Головним підрозділом детективів Національного антикорупційного бюро України встановлено, що у заяві не викладено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення корупційних та інших кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності детективів НАБУ, у зв`язку з чим на час її розгляду були відсутні достатні правові підстави для внесення відомостей до ЄРДР, про що заявника поінформовано листом від 10.08.2023 № 112-142/24478 із наданням необхідних роз`яснень. При цьому, як зазначає представник НАБУ, у заяві від 10.08.2023 № 02/07 не наведено нових даних чи обставин, які б потребували додаткового розгляду.

Посилаючись на зазначені обставини, представник НАБУ, просив відмовити в задоволенні скарги та проводити судовий розгляд без його участі.

Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності скаржника та представника органу, бездіяльність уповноваженої особи якого оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду відповідної скарги.

У зв`язку з цим та у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

3.Мотиви та оцінка слідчого судді

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, право на подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем чи прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Так, згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом п.4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

З наведених положень вбачається, що слідчий та прокурор хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у ЄРДР перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізують її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Саме такий механізм початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про їх вчинення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, водночас забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень та захищає інших осіб від необґрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Вказане узгоджується з практикою Верховного Суду, який у своїх постановах наголошує на такому:

(1) «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова ККС ВС від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18);

(2) «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18).

З урахуванням викладеного, бездіяльність, передбачена п.1. ч.1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Як вбачається із поданої заяви, скаржник вказує про вчинення депутатом Запорізької обласної ради ОСОБА_4 злочинів, передбачених ст. 191, 206-2 КК України, що на його думку, полягає у можливому порушені авторських прав ТОВ «БІС-СОФТ» на розроблене вказаним товариством програмне забезпечення (веб-сервіс). При цьому, на переконання заявника, ОСОБА_4 зловживаючи своїм службовим становищем директора КП «Центр управління інформаційними технологіями» може заволодіти грошовими коштами, виділеними Запорізькою обласною радою з місцевого бюджету для придбання подібних послуг.

Проаналізувавши подану скаргу та долучену до неї заяву, слідчий суддя вважає, що в них відсутні відомості, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення вказаною особою кримінального корупційного правопорушення, а заявником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування.

У поданій заяві відсутні конкретні відомі заявнику обставини вчинення депутатом Запорізької обласної ради дій, які б містили хоча б загальні ознаки об`єктивної сторони вказаних ним злочинів, передбачених статтями 191 та 206-2 КК України. Так, заявник не зазначає, які конкретні дії чи бездіяльність вказують на використання службовою особою свого службового становища та в чому полягає привласнення, розтрата або заволодіння чужим майном, в тому числі майном підприємства.

Крім того, заявник не вказує про наявність шкоди, яка була завдана в результаті вчинення вказаних ним злочинів, водночас кримінальне правопорушення, передбачене ст. 191 КК України, як і правопорушення, передбачене ст. 206-2 КК України, є злочином з матеріальним складом і встановлення причинно-наслідкового зв`язку між такими діями та наслідками є обов`язковою умовою для попередньої кваліфікації за цими складами злочинів.

Натомість, у заяві висловлене загальне припущення про ймовірне вчинення протиправних дій, які зроблені заявником, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності рішень та дій працівників КП «Центр управління інформаційними технологіями».

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що самих лише припущень заявника про наявність у депутата Запорізької обласної ради умислу на привласнення розробленого ТОВ «БІС-СОФТ» програмного забезпечення (веб-сервісу) з метою його подальшого продажу державним та місцевим органам влади, недостатньо для висновку про наявність вказаних кримінальних правопорушень, тим більше, такі припущення не можуть бути підставою для початку досудового розслідування відносно вказаних осіб.

У даному випадку невиправданим є застосування механізму кримінального переслідування та процесуального примусу для дослідження інформації, зазначеної у поданій заяві.

За таких обставин, слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для задоволення вказаної скарги.

Керуючись ст. 214, 303-304, 306, 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

1.Скаргу представника ТОВ «БІС-СОФТ» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - залишити без задоволення.

2.Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня її оголошення.

3.Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1