ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 953/5925/22 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/818/712/23 Суддя-доповідач: ОСОБА_2
Категорія: ч. 1 ст.366 КК України
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2023 року колегія суддів судової палати у кримінальних справах Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

обвинуваченого - ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові в режимі відеоконференції кримінальне провадження за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 на ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 19 квітня 2023 року стосовно ОСОБА_7 ,-

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 19.04.2023 року клопотання сторони захисту про закриття кримінального провадження № 0000718 від 13 вересня 2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 КК України, на підставі пункту 10 частини 1 статті 284 КПК України - задоволено.

На підставі пункту 10 частини 1 статті 284 КПК України кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000718 від 13 вересня 2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 КК України, закрито.

Згідно обвинувального акту, досудовим розслідуванням встановлено, що правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів, визначаються Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» (далі - Закон).

Положення цього Закону поширюються на правовідносини, які виникають у процесі здійснення оцінки майна, майнових прав, що належать фізичним та юридичним особам України на території України та за її межами, а також фізичним та юридичним особам інших держав на території України та за її межами, якщо угода укладається відповідно до законодавства України, використання результатів оцінки та здійснення професійної оціночної діяльності в Україні.

Оцінка майна, майнових прав та професійна оціночна діяльність регулюються Законом, іншими нормативно-правовими актами з оцінки майна, що не суперечать йому.

Оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

Професійна оціночна діяльність (далі - оціночна діяльність) - діяльність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, визнаних такими відповідно до положень Закону, яка полягає в організаційному, методичному та практичному забезпеченні проведення оцінки майна, розгляді та підготовці висновків щодо вартості майна.

Оціночна діяльність може здійснюватися у таких формах:

- практична діяльність з оцінки майна, яка полягає у практичному виконанні оцінки майна та всіх процедур, пов`язаних з нею, відповідно до вимог, встановлених нормативно-правовими актами з оцінки майна;

- рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), яке полягає в їх критичному розгляді та наданні висновків щодо їх повноти, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, в порядку, визначеному цим Законом та нормативно-правовими актами з оцінки майна.

Практична діяльність з оцінки майна може здійснюватися виключно суб`єктами оціночної діяльності.

Суб`єктами оціночної діяльності є:

- суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до Закону;

- органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі.

Права, обов`язки та відповідальність суб`єктів оціночної діяльності встановлюються цим та іншими законами.

Оцінка майна проводиться у випадках, встановлених законодавством України, міжнародними угодами, на підставі договору, а також на вимогу однієї з сторін угоди та за згодою сторін.

Проведення оцінки майна є обов`язковим у випадках:

- переоцінки основних фондів для цілей бухгалтерського обліку;

- визначення збитків або розміру відшкодування у випадках, встановлених законом;

- в інших випадках за рішенням суду або у зв`язку з необхідністю захисту суспільних інтересів.

Проведення незалежної оцінки майна є обов`язковим у випадках застави державного та комунального майна, внесення державними науковими (науково-дослідними, науково-технологічними, науково-технічними, науково-практичними) установами та державними університетами, академіями, інститутами майнових прав інтелектуальної власності як внеску до статутного капіталу господарських товариств, відчуження державного та комунального майна способами, що не передбачають конкуренцію покупців у процесі продажу, або у разі продажу одному покупцю, визначення збитків або розміру відшкодування, під час вирішення спорів та в інших випадках, визначених законодавством або за згодою сторін.

Методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.

Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Сертифікат суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (далі - сертифікат) є документом, що засвідчує право суб`єкта оціночної діяльності на внесення його до Державного реєстру суб`єктів оціночної діяльності, які здійснюють оціночну діяльність у формі практичної діяльності з оцінки майна та які визнані суб`єктами оціночної діяльності за напрямами оцінки майна, що в ньому зазначені.

Оцінка майна, яка проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання без чинного сертифіката, є недійсною.

Суб`єкти оціночної діяльності мають право:

- доступу до майна, що оцінюється, документації та іншої інформації, яка є необхідною або має суттєве значення для оцінки;

- отримувати роз`яснення та додаткові відомості, необхідні для проведення оцінки майна, майнових прав та складання звіту про оцінку майна, від замовника оцінки та інших осіб щодо інформації, яка містить державну або комерційну таємницю, за наявності у суб`єкта оціночної діяльності (оцінювачів, які працюють у його штатному складі) відповідного дозволу або угоди про конфіденційність інформації;

- відмовитися від проведення оцінки майна у разі виникнення обставин, які перешкоджають проведенню об`єктивної оцінки, у тому числі будь-яких форм примусу;

- страхувати свою відповідальність перед третіми особами, пов`язану з оціночною діяльністю;

- залучати додатково у разі необхідності до участі у проведенні оцінки майна інших оцінювачів або інших фахівців, а також суб`єктів підприємницької діяльності;

- оскаржувати дії посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, рішення Екзаменаційної комісії в судовому порядку.

Суб`єкти оціночної діяльності зобов`язані:

- дотримуватися під час здійснення оціночної діяльності вимог цього Закону та нормативно-правових актів з оцінки майна;

- забезпечувати об`єктивність оцінки майна, повідомляти замовника про неможливість проведення об`єктивної оцінки у зв`язку з виникненням обставин, які цьому перешкоджають;

- забезпечувати збереження документів, які отримані під час проведення оцінки від замовника та інших осіб;

- забезпечувати конфіденційність інформації, отриманої під час виконання оцінки майна, відповідно до закону;

- виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством.

Суб`єкти оціночної діяльності несуть відповідальність за порушення вимог цього Закону в порядку, встановленому законами.

Суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та Закону.

Крім того, згідно пункту 55 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 140 від 101.09.2003 «оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності несуть відповідальність за недостовірну чи необ`єктивну оцінку майна згідно із законодавством.

28.04.2016 Фондом державного майна України (далі - ФДМУ) Товариству з обмеженої діяльністю «Bep-Тас», ідентифікаційний код юридичної особи 35588329 (далі - Товариство) видано сертифікат № 347/16 суб`єкта оціночної діяльності (зі строком дії до 28.04.2019) за напрямом оцінки майна «1. Оцінка об`єктів у матеріальній формі. 2. Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності» та за спеціалізаціями в межах вказаних напрямів «1.1. Оцінка нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості), у тому числі земельних ділянок, та майнових прав на них», «1.2. Оцінка машин і обладнання», «1.3. Оцінка колісних транспортних засобів», «1.7. Оцінка рухомих речей, крім таких, що належать до машин, обладнання, колісних транспортних засобів, літальних апаратів, судноплавних засобів та тих, що становлять культурну цінність», «2.1. Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів (крім прав на об`єкти інтелектуальної власності). 2.2. Оцінка прав на об`єкти інтелектуальної власності».

Таким чином, Товариство у період з 28.04.2016 по 28.04.2019 було наділено правами та обов`язками суб`єкта оціночної діяльності.

Досудовим слідством встановлено, що громадянин ОСОБА_7 , відповідно до протоколу №4 Загальних зборів Учасників ТОВ «Bep-Тас» від 30.05.2018 призначений на посаду директора Товариства з 01.06.2018.

Згідно з положеннями статуту ТОВ «Bep-Тас» в редакції за 2016 рік, затвердженого протоколом №3 від 09.11.2016 Загальних Зборів, а саме розділу 4.1 «Предмет діяльності Товариства» для досягнення своєї мети Товариство здійснює, серед інших видів діяльності, проведення незалежної оцінки, у тому числі: транспортних засобів, устаткування, об`єктів нерухомості, інших матеріальних і нематеріальних цінностей; проведення незалежної оцінки акцій (часток, паїв), що належать господарським товариствам та іншим об`єднанням; проведення незалежної оцінки корпоративних прав.

Відповідно до пункту 10.1 розділу 10. «Органи управління та контролю Товариства» органами управління Товариством є Загальні збори Учасників Товариства; Виконавчий орган (одноособовий) - Директор Товариства; Контрольний орган - Ревізійна комісія.

Згідно пунктів 10.15-10.18 вказаного розділу статуту виконавчим органом Товариства (одноособовим), який здійснює поточне керівництво його діяльністю і є підзвітним Загальним зборам його Учасників, є Директор, який обрається (призначається) Загальними зборами Учасників.

Директор здійснює:

- керівництво поточною діяльністю Товариства в межах своєї компетенції і прав, визначених статутом, рішення Загальних Зборів та контрактом;

- затверджує поточні плани діяльності Товариства та засоби, необхідні для вирішення їх задач та подає на затвердження Загальним зборам Учасників товариства;

- затверджує договірні ціни на продукцію та товари і тарифи на послуги;

- створює органи (в тому числі посади комерційного директора, фінансового директора тощо), необхідні для виконання завдань Товариства з затвердженням цих пропозицій на чергових Загальних зборах;

- затверджує нормативні акти, які визначають відносини між підрозділами Товариства та дочірніми підприємствами;

- приймає на роботу та звільняє з роботи працівників Товариства, застосовує до них заходи заохочення і накладає стягнення;

- організовує ведення бухгалтерського обліку і звітності;

- щорічно подає на розгляд Загальних зборів Учасників розподіл прибутків чи збитків;

- забезпечує виконання рішень Загальних зборів Учасників;

- приймає рішення по іншим питанням, якщо вони не суперечать чинному законодавству України чи статуту Товариства.

Крім того, директор Товариства має право:

- розпоряджатися майном Товариства в межах, установлених Загальними зборами Учасників;

- без доручення діяти від імені Товариства, представляти його в усіх державних органах, на підприємствах, в організаціях в Україні та за кордоном;

- здійснювати угоди та інші юридичні акти з подальшим затвердженням Загальними зборами Учасників, видавати доручення, відкривати у банках розрахунковий та інші рахунки;

- здійснювати інші дії для виконання завдань і досягнення мети Товариства в межах своєї компетенції.

Таким чином, ОСОБА_7 у період з 01.06.2018 по цей час обіймаючи посаду директора ТОВ «Bep-Тас», наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями та є службовою особою в контексті статті 18 КК України.

У невстановлений слідством день, час та місці, але не пізніше 12.11.2018, у невстановлених досудовим розслідуванням осіб, виник злочинний умисел, спрямований на протиправне заволодіння грошовими коштами НАК «Надра України» шляхом продажу частки вказаної компанії у розмірі 33% у статутному капіталі ТОВ «Іст Юроуп Петролеум (до 31.10.2017 ТОВ «Голден Деррік»), яке володіє 19 спеціальними дозволами на користування надрами ТОВ «Авант Трейд Лімітед».

У подальшому, у невстановлений слідством день, час та місці, але не пізніше 12.11.2018, невстановлені досудовим розслідуванням особи, з метою реалізації злочинного умислу, спрямованого на протиправне заволодіння грошовими коштами НАК «Надра України» шляхом продажу частки вказаної компанії у розмірі 33% у статутному капіталі ТОВ «Іст Юроуп Петролеум», звернулись до ОСОБА_7 з проханням затвердити (підписавши у відповідних графах від імені директорі Товариства та проставивши відтиски печатки Товариства) звіт про оціню частки НАК «Надра України» у розмірі 33 % в статутному капіталі ТОВ «Іст Юроуп Петролеум», та повернути для подальшого використання для продажу ТОВ Авант Трейд Лімітед», тобто видати завідомо неправдивий офіційний документ, на що ОСОБА_7 погодився.

12.11.2018 ОСОБА_7 діючи умисно, з метою видачі завідомо неправдивого офіційного документу, підписав від імені ТОВ «Bep-Тас» угоду № ВЕР 11/5-597/18 про виконання робіт по незалежній оцінці, із замовником - ПАТ «НАК «Надра України» та платником - ТОВ «Авант Трейд Лімітед».

Згідно умов вказаної угоди замовник доручає, а експерт приймає на себе обов`язки по виконанню робіт згідно листа-заявки замовника по оцінці: корпоративні права ПАТ «НАК «Надра України» в ТОВ «Іст Юроуп Петролеум», частка якої в статутному капіталі становить 33 % (п. 1.1. угоди).

Метою оцінки є визначення ринкової вартості для відчуження (п. 1.2. угоди), вид вартості - ринкова (п. 1.3. угоди).

При проведенні незалежної оцінки майна, зазначеного в п. 1.1. угоди застосовуються наступні методичні підходи: витратний, дохідний та аналогів продажу (п. 1.5. угоди).

Експерт зобов`язаний виконати оцінку за станом на «12» листопада 2018 року (п. 3.1. угоди).

Надалі, ОСОБА_7 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 05.12.2018, перебуваючи за адресою: м. Харків, вул. Лермонтовська, буд. 20, будучи службовою особою суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Вер- Тас», діючи умисно, з метою видачі завідомо неправдивого офіційного документу, а саме звіту про оцінку частки НАК «Надра України» у розмірі 33 % в статутному капіталі ТОВ «Іст Юроуп Петролеум», отримав від невстановлених досудовим розслідуванням осіб, проект звіту ТОВ «Вер-Тас» від 05.12.2018 № ГР 5/12 про незалежну оцінку частки у розмірі 33 % в статутному капіталі ТОВ «Іст Юроуп Петролеум», станом на 30.11.2018, з уже наявними на ньому підписами на 2 (другому) аркуші звіту - висновок про вартість майна, у графі «Оцінювач І.М. Вовк», на 32 (тридцять другому) аркуші - «узгодження результатів» у графі «Оцінювач І.М. Вовк» та на 33 (тридцять третьому) аркуші - «Заява оцінювача» у графі «Оцінювач І.М. Вовк», а також зазначеною вартістю частки НАК «Надра України» в статутному капіталі ТОВ «Іст Юроуп Петролеум» у розмірі 33%, без ПДВ, у сумі 11 283 228 грн. 00 коп.

До змісту вказаного звіту ТОВ «Вер-Тас» від 05.12.2018 № ГР 5/12 невстановленою особою, у невстановленому місці та невстановлений час, але не пізніше 05.12.2018, в порушення вимог національних стандартів, умисно не внесено наступні відомості щодо:

опису та аналізу господарської діяльності ТОВ «Іст Юроуп Петролеум»;

переліку майна, яким ТОВ «Іст Юроуп Петролеум» володіло у 2018 році та станом на дату оцінки (ЗО. 11.2018);

переліку юридичних осіб, у яких ТОВ «Іст Юроуп Петролеум» у 2018 році та станом на дату оцінки (30.11.2018) належала частка статутного капіталу;

аналізу зовнішніх факторів ринку та аналізу корисності майна ТОВ «Іст Юроуп Петролеум»;

аналізу правових засад провадження господарської діяльності, фінансово- господарської діяльності, майнового та фінансового стану ТОВ «Іст Юроуп Петролеум» на дату оцінки та за період, що передує цій даті;

аналізу зовнішніх факторів, що впливають на функціонування та перспективи діяльності ТОВ «Іст Юроуп Петролеум», ринку подібного майна, а також маркетингового дослідження сфери діяльності вказаного товариства;

Крім того, невстановленою особою, у невстановленому місці та невстановлений час, але не пізніше 05.12.2018, внесено до розділу №7 на сторінці 14 відомості щодо використання під час ідентифікації та оцінки майна інформаційних джерел та вихідних даних, копії яких не долучено до звіту у якості додатків, зокрема:

листа на проведення оцінки вих. № 04 від 19.03.2018;

деклараційного патенту на винахід №64430А;

дозволу на роботи підвищеної небезпеки;

ліцензію на господарську діяльність з пошуку корисних копалин;

виписку з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 06.03.2018.

Також, до змісту звіту ТОВ «Bep-Тас» від 05.12.2018 № ГР 5/12 невстановленою особою, у невстановленому місці та невстановлений час, але не пізніше 05.12.2018, умисно внесено завідомо неправдиві відомості щодо оборотних активів ТОВ «Іст Юроуп Петролеум».

Зокрема, у розділі 12. «Розрахунок вартості об`єкту оцінки.», таблиці «Перелік активів і зобов`язань підприємства згідно балансу станом на 30.09.2018 р. тис. грн.» та розділі 12.3 «Узагальнення результатів майнового підходу», таблиці «Підсумкова інформація вартості оборотних і необоротних активів ТОВ «Іст Юроуп Петролеум», у колонках «Оборотні активи» у графах:

«Виробничі запаси» - внесено запис «0» на сторінках 29 та 31;

«Всього оборотних активів» - внесено запис «215 253,7» на сторінках 30 та 31.

Вказана інформація не відповідає дійсності. Оскільки за результатами додавання чисел, зазначених у колонці «Оборотні активи», загальна сума у графі «Всього оборотних активів» повинна становити (0+445,2+7 321,8+178 636,3+152,9+0+6 172,1) - 192 728,3, а не «215 253,7», як зазначено у звіті.

Враховуючи, що зазначені дані невстановленою особою перенесено із фінансової звітності, долученої у якості додатку до вказаного звіту, а саме: «Фінансовий звіт суб`єкта малого підприємництва» станом на 30.09.2018, то до графи «Виробничі запаси» повинно бути внесено запис «7 793,8» (код рядка «1100» фінансового звіту), а до колонки «Оборотні активи» - графу «Поточні фінансові інвестиції» із зазначенням запису «14 731,6» (код рядка «1160» фінансового звіту).

Крім того, до змісту звіту ТОВ «Bep-Тас» від 05.12.2018 № ГР 5/12 невстановленою особою, у невстановленому місці та невстановлений час, але не пізніше 05.12.2018, умисно внесено завідомо неправдиві відомості щодо формули для проведення розрахунків вартості активів ТОВ «Іст Юроуп Петролеум».

Так, у розділі 11. «Вибір методології оцінки» на сторінці 28 невстановленою особою для розрахунку вартості внесено запис «ЧВ = (Н + О + М) - (В + Д + П)», тобто передбачену Методикою оцінки майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10 грудня 2003 року №1891 (зі змінами), в редакції, яка на дату оцінки втратила чинність та повинна використовуватись під час проведення стандартизованої оцінки.

У подальшому, ОСОБА_7 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 05.12.2018, перебуваючи за адресою: м. Харків, вул. Лермонтовська, буд. 20, будучи службовою особою суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Bep-Тас», діючи умисно, з метою видачі завідомо неправдивого офіційного документу, проставив власні підписи у вказаному документі на титульному аркуші звіту у графі «ЗАТВЕРДЖУЮ Директор ТОВ «Вер-Тас» ОСОБА_7 05 грудня 2018 року», на 2 (другому) аркуші у графі «Директор ТОВ «Вер-Тас`А.М. Шажко», на 32 (тридцять другому) аркуші - «узгодження результатів» у графі «Директор ТОВ «Вер-Тас» ОСОБА_7 » та відтиски печатки «*УКРАЇНА*м. Харків*ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ВЕР-ТАС» Ідентифікаційний код 37575353 №2» ТОВ «Вер-Тас» на власних підписах, тобто затвердив вказаний звіт від імені Товариства.

У подальшому ОСОБА_7 , будучи службовою особою суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Вер-Тас», діючи умисно, з метою видачі завідомо неправдивого офіційного документу, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 22.12.2018, перебуваючи за адресою: м. Харків, вул. Лермонтовська, буд. 20, надав вищеописаний завідомо неправдивий офіційний документ на виконання умов угоди від 12.11.2018 № ВЕР 11/5-597/18 не встановленим досудовим розслідуванням особам.

Згідно рецензії Фонду державного майна України від 20.05.2020 звіт ТОВ «Вер-Тас» від 05.12.2018 № ГР 5/12 про незалежну оцінку частки НАК «Надра України» (33 %) в статутному капіталі ТОВ «Іст Юроуп Петролеум» (ідентифікаційний код 35251246), станом на 30.11.2018, класифікується як такий, що не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний.

.

В апеляційній скарзі прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 19.04.2023 року щодо ОСОБА_7 , у зв`язку з неправильним застосуванням закону про кримінальну відповідальність, призначивши новий розгляд кримінального провадження в суді першої інстанції зі стадії підготовчого судового засідання.

Обґрунтовуючи свою апеляційну вимогу, прокурор зазначає, що у 2018 році, на час інкримінованого злочину, кримінальне правопорушення передбачене ч.1 ст. 366 КК України було кримінальним злочином, оскільки Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень» № 2617-VIII набрав чинності 01.07.2020 року. Таким чином, на думку апелянта, п.п. 1 п. 4 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень» не підлягає застосуванню, оскільки на цей час кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 366 КК України, не визначено як кримінальний проступок.

Заслухавши доповідь головуючого судді, доводи прокурора, який підтримав свою апеляційну скаргу, думку захисника та обвинуваченого, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги сторони обвинувачення, посилаючись на законність ухвали суду першої інстанції, колегія суддів, дослідивши матеріали провадження та перевіривши оскаржуване судове рішення у відповідності з нормами ст. 404 КПК України, дійшла висновку про те, що подана апеляційна скарга прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст.404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Зі змісту ст.370 КПК України, якою визначено вимоги щодо законності, обґрунтованості та вмотивованості судового рішення, убачається, що законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом; обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджено доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу; вмотивованим є рішення, в якому наведено належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Згідно п.10 ч.1 ст.284 КПК України, кримінальне провадження закривається в разі, якщо після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу, крім випадку повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи.

Відповідно до ч.1 ст.219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Відповідно до пп. 1 п. 1 розділу II. Прикінцеві та перехідні положення Закону України від 22.11.2018 № 2617-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень», у кримінальних провадженнях про злочини, визначені як кримінальні проступки, в яких до дня набрання чинності цим Законом особам не повідомлено про підозру у вчиненні злочину, подальше досудове розслідування здійснюється в порядку, встановленому главою 25 КПК України.

Частиною 3 статті 219 КПК України передбачено, що з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене: 1) протягом сімдесяти двох годин - у разі повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або затримання особи в порядку, передбаченому частиною четвертою статті 298-2 цього Кодексу; 2) протягом двадцяти діб - у разі повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку у випадках, якщо підозрюваний не визнає вину або необхідності проведення додаткових слідчих (розшукових) дій, або вчинення кримінального проступку неповнолітнім; 3) протягом одного місяця - у разі повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку, якщо особою заявлено клопотання про проведення експертизи у випадку, передбаченому частиною другою статті 298-4 цього Кодексу; 4) протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.219 КПК України, строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку у випадках, передбачених пунктами 1 і 2 частини третьої цієї статті.

Направлення прокурором обвинувального акта після закінчення досудового розслідування до суду поза межами строків досудового розслідування у кримінальних провадженнях щодо злочинів, які не є тяжкими чи особливо тяжкими проти життя та здоров`я, виключає набуття особою процесуального статусу обвинуваченого (підсудного), а отже, унеможливлює розгляд у суді кримінального провадження по суті та тягне за собою закриття кримінального провадження на підставі п.10 ч.1 ст.284 КПК України.

Разом з цим, відповідно до вимог ч. 8 ст. 615 КПК України, у кримінальних провадженнях, в яких жодній особі не було повідомлено про підозру на дату введення воєнного стану, строк від зазначеної дати до дати припинення чи скасування воєнного стану не зараховується до загальних строків, передбачених статтею 219 цього Кодексу.

Відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року, в Україні введено воєнний стан, який діє на теперішній час.

Колегія суддів дійшла висновку, що зазначені вимоги кримінального процесуального закону суд першої інстанції не виконав.

Як вбачається з відомостей, що містяться у матеріалах судового провадження, та не оспорювалися сторонами захисту і обвинувачення, Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000367 від 08.05.2014 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 255 КК України.

23.10.2021 року, у порядку ч. 1 та ч. 4 ст. 214 КПК України (рапорт старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань), до Єдиного реєстру досудових розслідувань старшим слідчим в ОВС Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань внесені відомості про кримінальне правопорушення за № 0000898 відносно ОСОБА_7 за обставин вчинення ним 05.12.2018 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, та розпочато досудове розслідування.

29.12.2021 року постановою прокурора третього відділу організації процесуального керівництва управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіальних підрозділів Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідувань органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора, на підставі ч. 1 ст. 217 КПК України, матеріали досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000367 від 08.05.2014 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 255 КК України та № 0000898 від 23.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, об`єднані в одне провадження, яке зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань під № 0000367.

29.12.2021 року постановою прокурора третього відділу організації процесуального керівництва управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіальних підрозділів Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідувань органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора, на підставі ч. 2 ст. 217 КПК України, підслідність кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, визначено Головному слідчому управлінню Державного бюро розслідування.

Мотивами цього процесуального рішення слугувала та обставина, що виділення матеріалів досудового розслідування щодо кримінального проступку та щодо злочину може негативно вплинути на повноту досудового розслідування та судового розгляду.

26.08.2022 року старшим слідчим в ОВС Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000367 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 358, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 255 КК України, ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

13.09.2022 року постановою прокурора першого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора, на підставі ст. 217 КПК України, матеріали досудового розслідування за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, у кримінальному провадженні за № 0000367 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 358, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 255 КК України, виділені в окреме провадження з присвоєнням № 0000718, досудове розслідування якого доручено слідчим Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань.

Мотивами цього процесуального рішення слугувала та обставина, що у ході досудового розслідування виникла необхідність виділення в окреме провадження матеріалів досудового розслідування за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, оскільки вони не пов`язані із основним кримінальним провадженням № 0000367.

20.10.2022 року старшим слідчим в ОВС Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань складений та прокурором першого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора затверджений обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000718 від 13.09.2022, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

20.10.2022 року обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування скерований прокурором першого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора до суду, та зареєстрований в АСДС Київського районного суду м. Харкова 21.10.2022 року.

За таких обставин, з урахуванням вимог ч. 8 ст. 615 КПК України, період з 26.08.2022 року до дати закінчення дії воєнного стану в Україні не зараховується в строк досудового розслідування, передбачений ст. 219 КПК України, у цьому кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000718 від 13.09.2022, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, оскільки на час вирішення клопотання сторони захисту в Україні діяв воєнний стан та ОСОБА_7 не було повідомлено про підозру на дату введення воєнного стану, а тому, у цьому конкретному випадку, строк від зазначеної дати до дати припинення чи скасування воєнного стану не зараховується до загальних строків, передбачених статтею 219 цього Кодексу, що залишилося поза увагою суду першої інстанції.

Отже, невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження та недотримання судом вимог ч.8 ст.615 КПК України, при ухваленні оскаржуваної ухвали, істотно вплинула на правильність висновків суду при вирішенні клопотання сторони захисту про закриття кримінального провадження № 0000718 від 13.09.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, на підставі п.10 ч.1 ст.284 КПК України.

Зазначені обставини свідчать про неповноту судового розгляду, невідповідністю висновками суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження та про наявність істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, що на думку колегії суддів, мають істотне значення для правильного вирішення клопотання сторони захисту про закриття цього кримінального провадження, на підставі п.10 ч.1 ст.284 КПК України.

Зважаючи на встановлені під час апеляційного розгляду істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, належить скасувати оскаржуване судове рішення і призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Встановлені при апеляційному розгляді обставини, свідчать про наявність істотних порушень КПК України, які перешкодили суду ухвалити законне і обґрунтоване рішення, оскільки ці порушення одночасно свідчать про неналежне дотримання вимог ч.2 ст. 370 КПК України, відповідно до якої законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Порушення судом першої інстанції вимог ст.ст. 370, п.10 ч.1 ст.284, ч.8 ст.615 КПК України є істотним, оскільки перешкодило суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Ці вимоги КПК України не дотримані судом першої інстанції при судовому розгляді, що свідчить про наявність істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які встановлені при апеляційному перегляді оскаржуваного судового рішення.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000718 від 13.09.2022 року, за ознаками вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, з урахуванням положень ч.8 ст.615 КПК України, не закінчився, а відтак клопотання сторони захисту, подане в порядку п.10 ч.1 ст.284 КПК України, не ґрунтується на вимогах закону, у зв`язку з чим оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, на підставі п.п.1-3 ч.1 ст.409 КПК України.

Реалізуючи та дотримуючись загальних процесуальних засад кримінального провадження, що містяться у главі 2 КПК України, колегія суддів дійшла висновку про наявність декількох істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили суду ухвалити законне і обґрунтоване рішення, що обумовлює необхідність скасування оскаржуваної ухвали та призначення нового судового розгляду у суді першої інстанції, що відповідає нормам ч.1 ст. 412; п. 6 ч. 1 ст. 407; п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 409; п.2 ч.1 ст.410; п. 1 ч.1 ст. 411 КПК України.

Разом з цим, доводи захисника про порушення стороною обвинувачення порядку проведення досудового розслідування, на думку колегії суддів, є передчасними, оскільки вони підлягають перевірці судом першої інстанції при ухваленні остаточного судового рішення за наслідками судового розгляду у цьому кримінальному провадженні.

При цьому колегія суддів зазначає, що чинним КПК України передбачений виключний перелік повноважень суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги, передбачений ст.407 КПК України, серед яких немає таких повноважень, як призначення нового розгляду в суді першої інстанції зі стадії підготовчого судового засідання, у зв`язку з чим апеляційна скарга прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 задовольняється частково.

З огляду на викладене, з метою дотримання вказаних засад кримінального провадження, що гарантуються чинним КПК України, оскаржувану ухвалу належить скасувати і призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 409, 410, 411, ч.1 ст. 412, ст.ст. 418, 419 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 19 квітня 2023 року стосовно ОСОБА_7 скасувати і призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді