ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/3372/22

Провадження № 1-кп/210/204/23

"27" березня 2023 р.

Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі колегії суддів:

головуючого-судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у судовому засіданні: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_5 , обвинувачений ОСОБА_6 , захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривий Ріг кримінальне провадження, внесено до ЄРДР 23.04.2022 року за № 0000056 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.111, ч.2 ст.111, ч.1 ст.263 КК України,-

В С Т А Н О В И Л А:

В провадженні судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 перебуває кримінальне провадження № 0000056 від 23.04.2022 року відносно ОСОБА_6 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.111, ч.2 ст.111, ч.1 ст.263 КК України, до якого долучені реєстр матеріалів досудового розслідування, розписка про отримання копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу, оскільки з ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання запобіжного заходу обвинуваченому не змінились.

Обвинувачений ОСОБА_6 клопотав про зміну запобіжного заходу на більш м"який, зокрема домашній арешт.

Захисник заперечував щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив змінити його на домашній арешт. В обґрунтування клопотання зазначає, що ризики, які існували на час обрання запобіжного заходу ОСОБА_6 на даний час відсутні та є формальними.

Колегія суддів, дослідивши клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вислухавши думку учасників кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

Ухвалою слідчого судді Красногвардійського районного суду міста Дніпропетровська від 25 квітня 2022 року відносно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком дії 22 червня 2022 року.

Ухвалою судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02 лютого 2023 року відносно ОСОБА_6 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком дії 01 квітня 2023 року.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу чи його продовження, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статті 177 КПК України.

Під час вирішення питання про доцільність продовження обвинуваченому строку дії міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.

Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності певної особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до вимог частини 1 статті 184 КПК України, під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого встановлено обгрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених у частині 1 статті 177 КПК України.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії» автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження чи зміну обвинуваченому запобіжного заходу, суд враховує те, що в даному кримінальному провадженні ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст.111, ч.2 ст.111, ч.1 ст.263 КК України. Крім того, санкцією ч. 2 ст.111 КК України передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічного позбавлення волі, з конфіскацію майна.

Судовою колегією встановлено, що станом на 27 березня 2023 року наявні ризики, передбачені пунктами 1,2,3,5 ч.1 статті 177 КПК України, на які посилається прокурор, не зменшились з часу обрання запобіжного заходу, що не дає достатніх правових підстав колегії суддів для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт чи інший, більш м"який запобіжний захід.

Судова колегія зазначає, що ризик втечі обвинуваченого не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня. Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Крім того, враховуючи характер висунутого обвинувачення, не виключається ризик продовження злочинної діяльності, у якій обвинувачується ОСОБА_6 .

Обставинами, які підтверджують зазначені ризики є те, що ОСОБА_6 знаходячись на свободі, буде мати можливість продовжувати свою злочинну діяльність, знищити та сховати сліди злочинної діяльності, які йому інкримінуються.

Враховуючи характер та тяжкість злочинів, в яких він обвинувачується, ОСОБА_6 , усвідомлюючи неминучість покарання у разі визнання його винним, також може переховуватись від суду.

Наявність ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення обґрунтовується тим, що перебуваючи на волі ОСОБА_6 зможе та з високим ступенем вірогідності буде намагатися знищити чи спотворити дані за допомогою віддаленого доступу, які він передавав представникам російської федерації, що у подальшому унеможливить об`єктивний, повний та всебічний судовий розгляд.

Крім того, наявність ризику незаконно впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження у порядку ст. 290 КПК України обвинувачений ОСОБА_6 обізнаний про факт свідчення проти нього інших громадян. Враховуючи ці обставини, обвинувачений з метою уникнення кримінальної відповідальності, може впливати поза процесуальним шляхом, на свідків, з частиною з яких він знайомий особисто.

Альтернативні запобіжні заходи, враховуючи наведене, на думку суду не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та не зможуть запобігти вище переліченим ризикам у даному кримінальному провадженні.

Наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

При продовженні обвинуваченому строку запобіжного заходу, колегія суддів враховує, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких та особливо тяжких злочинів, а так само мету і підстави застосування запобіжного заходу, з урахуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що були підставою для обрання та продовження запобіжного заходу під час судового розгляду, які до цього часу не відпали і не зменшились, а саме те, що: обвинувачений може переховуватись від суду, іншим чином перешкоджати розгляду справи чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, з урахуванням встановлених обставин суд вважає, що запобігти ризикам, визначених у пунктах 1,2,3 5 частини 1 статті 177 КПК - переховуватися від суду; знищити, сховати, або спотворити будь-яку із речей чи документів, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, - можливо лише шляхом продовження застосування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на два місяці , тобто до 25 квітня 2023 року включно, з можливістю внесення застави.

Колегія суддів також враховує положення абзаце 3 частини 3 статті 183 КПК України, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 171, 181-183, 331, 367 КПК України, колегія суддів,- -

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт - залишити без задоволення.

Клопотання прокурора Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_8 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Криворізька установа виконання покарань (№3) строком на два місці, тобто до 25 травня 2023 року включно без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала суду про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію даної ухвали направити до ДУ "Криворізька установа виконання покарань (№3)"- для відома та виконання, вручити захиснику, обвинуваченому, прокурору.

Повний текст ухвали складено та проголошено 28 березня 2023 року о 09 год. 50 хв. в залі судового засідання № 309 Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр-т Миру, 24).

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3