Справа № 756/3181/23
Номер провадження № 1-кс/756/684/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 12.03.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001230, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Гребінка Полтавської області, громадянина України, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

УСТАНОВИВ:

14.03.2023 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання Заступник начальника відділу поліції - начальник слідчого відділення Оболонського УП ГУ НП у м. Києві, капітан поліції ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 12.03.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001230, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_4 , в інтернет мережі через додаток «Телеграм» знайшов оголошення про підробіток, а саме розповсюдження психотропної речовини шляхом «закладок» на території міста Києва.

В подальшому ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням день, час та місці через додаток «Телеграм» замовив психотропну речовину з метою збуту та отримав інформацію про місце її знаходження. 11.03.2023 року у невстановлений досудовим розслідуванням час ОСОБА_4 , в місті Вишневе (точної адреси не встановлено) забрав залишений йому пакунок із кристалоподібною речовиною білого кольору, яка була розфасована в 20 згортків з клейкої стрічки жовтого кольору, тим самим придбав та почав зберігати при собі психотропну речовину з метою збуту.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини з метою збуту, ОСОБА_4 , зберігаючи при собі 20 згортків клейкої стрічки жовтого кольору, в середині яких знаходилася кристалоподібна речовина білого кольору 12.03.2023 року приблизно о 17 год. 00 хв. перебуваючи за адресою: Київська обл., м. Ірпінь, вул. Університетська, 1-Г, зустрівся із своїм знайомим та повідомив йому, що має при собі психотропну речовину та має намір збувати її шляхом «закладок». Після цього ОСОБА_4 повідомив йому про те що він зараз прямує до лісосмуги, яка знаходиться неподалік від перетину вулиць Газопровідна та Велика Кільцева дорога в місті Києві, де буде робити «закладки», а саме розкладати в різних місцях згортки із психотропною речовиною та запропонував йому за грошову винагороду спільно розкладати дані згортки, тим самим підговорив останнього до спільного вчинення кримінального правопорушення, який погодився на пропозицію ОСОБА_4 , щодо спільного вчинення кримінального правопорушення.

12.03.2023 року приблизно о 17 год. 30 хв. ОСОБА_4 спільно зі своїм знайомим приїхали на «Площу Шевченка» в місті Києві та попрямували до лісосмуги, яка знаходиться неподалік Великої Кільцевої дороги, пішли в напрямку села Пуща Водиця і по шляху слідування в різних місцях прикопували в землі по одному згортку клейкої стрічки жовтого кольору із кристалоподібною речовиною білого кольору в середині та робили відповідні фото знімки на власні мобільні телефони із визначенням «геолокації».

12.03.2023 року приблизно о 18 год. 16 хв. ОСОБА_4 , зробивши в лісосмузі 19 «закладок», а саме згортків з клейкої стрічки жовтого кольору, в середині яких знаходилася кристалоподібна речовина білого кольору, вийшли на проїжджу частину, де їх було затримано працівниками патрульної поліції.

В ході затримання в порядку ст. 208 КПК України у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час проведення особистого обшуку було виявлено та вилучено згорток клейкої стрічки жовтого кольору, в середині якого знаходився поліетиленовий пакет із кристалоподібною речовиною білого кольору.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, іншим чином перешкоджати повному, всебічному, неупередженому проведенню досудового розслідування.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з визначенням застави в розмірі 20 прожиткових мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просила слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, ураховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1. ст. 177 КПК України, як і неможливості застосуванні іншого запобіжного заходу.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, за для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому від суду є те, що останній усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, є те, що підозрюваному відомо місце проживання вказаних. Підозрюваний шляхом погрози, підкупу може схиляти свідків та підозрюваного до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Ризиком того, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що він підозрюється у вчиненні незаконного придбання та зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини, офіційно не працевлаштований та не має постійного джерела доходу, у зв`язку з чим для отримання засобів для існування, може вчиняти аналогічні злочини відповідно у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або інші кримінальні правопорушення проти здоров`я населення, або буде продовжувати вчиняти правопорушення аналогічні тому, в якому він підозрюється.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні визнав обставин, які вказані в клопотанні та повідомленні про підозру. Просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого чи обрати інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки він визнаю свою вину, розкаюється, має постійне місце проживання, раніше не судимий.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні також просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого чи обрати іншій, більш м`який запобіжний захід, оскільки , на його думку, ризики прокурором не доведено.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши надані докази та матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Оболонського відділу поліції ГУНП в місті Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 12.03.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001230, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

13.03.2023 в рамках кримінального провадження 0001230 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру щодо вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:

- протокол затримання особи в порядку ст. 208 КПК України;

- протокол проведення особистого обшуку затриманої особи;

- протоколи огляду речових доказів;

- протокол допиту свідка ОСОБА_7 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протоколи огляду місця події, в ході яких було вилучено наркотичні речовини;

- протокол допиту підозрюваного ОСОБА_11 .

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд ураховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, зокрема відомості, що містяться в протоколах допиту свідків (додаткових), протоколах слідчих експериментів, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Згідно зі ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з клопотання, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, учинити інше кримінальне правопорушення, іншим чином перешкоджати повному, всебічному, неупередженому проведенню досудового розслідування.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, захисника, а також особистість ОСОБА_4 , суд уважає наявними ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто можливість переховування та учинення іншого злочину. Бо дійсно ОСОБА_4 офіційно не працює, не має джерела стабільного доходу.

Між тим, не надано прокурором відомостей про те, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків чи іншого підозрюваного, іншим чином перешкоджати повному, всебічному, неупередженому проведенню досудового розслідування. На думку суду, лише оголошення таких ризиків не є підставою вважати, що вони є існуючими. Крім того, жоден зі свідків чи підозрюваного не повідомляв, що на них хтось вчиняє вплив, і при цьому ОСОБА_4 не заперечував щодо своєї причетності у подіях, які мали місце 12.03.2023.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як видно з клопотання, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, як і вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (п. 1, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Установлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_4 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, у відношенні ОСОБА_4 підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 12.03.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001230 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, у частині застосування запобіжного заходу підлягає частковому задоволенню, оскільки суд вважає за можливе застосувати альтернативний запобіжний захід в вигляді застави.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі для працездатних осіб складає 2684 грн.

За таких обставин, враховуючи майновий стан підозрюваного та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 визначити заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134 200 грн., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, застава у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_4 13.03.2023 було відповідно до вимог ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_4 Судом також перевірено, що підозрюваного ОСОБА_4 затримали в порядку ст. 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено порушень прав підозрюваного, чи можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 206, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 12.03.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001230, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, починаючи з моменту затримання - 12.03.2023.

Установити ОСОБА_4 заставу в розмірі 50 (п`ятидесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 134 200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) грн 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не відлучатися з Київської області без дозволу слідчого;

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності;

- докласти зусиль до пошуку роботи.

Указані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_4 строком на два місяці, який починається з моменту внесення застави.

У разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала в частині запобіжного заходу в виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку дії ухвали є 10.05.2023.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1