Справа № 372/2065/23
Провадження 1-кс-541/23
ухвала

Іменем України

10 травня 2023 року Слідчий суддя Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у залі судових засідань Обухівського районного суду Київської області клопотання старшого дізнавача СД Обухівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна,

В С Т А Н О В И В :

08.05.2023 року старший дізнавач СД Обухівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 звернулась до Обухівського районного суду Київської області із клопотанням, яке погоджено прокурором Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 травня 2023 року за № 0000243, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

На обґрунтування вказано вище клопотання дізнавач зазначила, що 06.05.2023 року від екіпажу БРАС 30 (інспектор ВРПП ОСОБА_5 ) до ЧЧ Обухівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення зі служби "102" про те, що 06.05.2023 року близько 07 год. 00 хв. за адресою: Київської обл., Обухівський р-н., с. Германівка, на прибережній лінії річки Красна виявлено громадянина ОСОБА_6 , який здійснював вилов риби, забороненим знаряддям лову.

Виїздом СОГ на місце події 06.05.2023 року в період часу з 09 год. 45 хв. по 09 год. 52 хв. було проведено огляд місця події, на прибережній лінії річки Красна, що в селі Германівка Обухівського району Київської області, у ході огляду було вилучено свіжу рибу, а саме : карась сріблястий - 37 штук, окунь - 1 штука, які передані на відповідальне зберігання головному державному інспектору Київського рибоохоронного патруля ОСОБА_7 , риболовецьку сітку у кількості 1 шт., 2 м. в ширину та довжину, розмір вічка - 20 мм, та конструкцію з палиць до неї, яка є її невід`ємною частиною, які в подальшому визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000243 від 06.05.2023 року.

На підставі вище викладеного, оскільки вилучені в ході проведеного огляду місця події предмети та речі, які були у користуванні ОСОБА_6 , є безпосередніми засобами та предметом вчинення кримінального проступку, а також з метою забезпечення проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування, забезпечення збереження речових доказів, забезпечення проведення судових експертиз, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення чи відчуження вказаного майна та забезпечення виконання у подальшому судових рішень у кримінальному провадженні, тому дізнавач звернулась до суду з даним клопотання та просить накласти арешт на вказане вище тимчасово вилучене майно.

Старший дізнавач СД Обухівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась, у поданому до суду клопотанні просила розглянути його без участі дазнавача та прокурора, вимоги клопотання підтримує у повному обсязі, також просила не здійснювати фіксацію судового засідання за допомогою технічних засобів.

Власник майна у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутность, не заперечив щодо задоволення подано дізнавачем клопотання.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи, що сторони в судове засідання не з`явилися, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Дослідивши матеріали справи, вважаю клопотання таким, що підлягає задоволенню зважаючи на наступне.

Судом встановлено, що у провадженні СД Обухівського РУП ГУНП перебувають матеріали кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 травня 2023 року за № 0000243, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

06.05.2023 року виїздом СОГ на місце події у період часу з 09 год. 45 хв. по 09 год. 52 хв. було проведено огляд місця події, на прибережній лінії річки Красна, що в селі Германівка Обухівського району Київської області, у ході огляду було вилучено свіжу рибу, а саме: карась сріблястий - 37 штук, окунь - 1 штука, які передані на відповідальне зберігання головному державному інспектору Київського рибоохоронного патруля ОСОБА_7 , риболовецьку сітку у кількості 1 шт., 2 м. в ширину та довжину, розмір вічка - 20 мм, та конструкцію з палиць до неї, яка є її невід`ємною частиною.

Постановою старшого дізнавача СД Обухівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 від 06.05.2023 року вищевказане тимчасово вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному № 0000243 від 06.05.2023 року.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України. Частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно п. 1 ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Дізнавач, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 171 КПК України, зазначив мету відповідно до положень ст. 170 КПК України, з якою пов`язує необхідність у накладенні такого арешту, з метою збереження речових доказів.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Виходячи з положень наведених норм права, майно, яке, на переконання органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак наведених в ст. 98 КПК України може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 110 КПК України, рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови.

Оскільки слідчому судді надано постанову про визнання майна як речового доказу у кримінальному провадженні, у рамках якого подано клопотання, воно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, клопотання дізнавача про накладення арешту, необхідно задовольнити.

Таким чином, у судовому засіданні встановлено усі, передбачені ст.132, 173 КПК України, підстави до задоволення внесеного дізнавачем клопотання.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 376 КПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого дізнавача СД Обухівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, які вилучено 06.05.2023 року в ході огляду місця події на прибережній лінії річки Красна, що в селі Германівка Обухівського району Київської області, а саме риболовецьку сітку у кількості 1 штука, 2 метра в ширину та довжину, розмір вічка - 20 мм, та конструкцію з палиць до неї, яка є її невід`ємною частиною, які перебувають на зберіганні у камері речових доказів Обухівського РУП ГУ НП в Київській області, а також на незаконно виловлену рибу : карась сріблястий - 37 штук, окунь - 1 штука, які передані на відповідальне зберігання головному державному інспектору Київського рибоохоронного патруля ОСОБА_7 .

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя : ОСОБА_1