Справа № 308/6883/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 травня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого - ОСОБА_4 та підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання слідчого СВ ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000189, про застосування відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з повною середньою освітою, одруженого, на утримання одна неповнолітня дитина, тимчасово не працюючого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту,-

В С Т А Н О В И В :

З внесеного слідчим клопотання, яке погоджене з прокурором та доданих до нього матеріалів слідує, що 11.03.2023 року у період з 01:41 год. - по 01:49 год. ОСОБА_5 , прибув до залізничного вокзалу міста Чоп, що розташований за адресою: Ужгородський район, місто Чоп, площа Героїв Майдану, будинок 3. Реалізовуючи раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на крадіжку, вважаючи, що робить це непомітно для потерпілого та інших осіб, тобто діючи таємно, в умовах воєнного стану, використовуючи фізичну силу, шляхом виривання викрав дві IP-відеокамери марки «Dahua» EZ-IP DH-IPC-B1B40P, ринкова вартість яких становить 3584 гривні, що знаходились на зовнішній стороні будівлі залізничного вокзалу міста Чоп. В подальшому, ОСОБА_5 , з місця події зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Враховуючи викладене, своїми умисними діями ОСОБА_5 завдав матеріальних збитків 94 Прикордонному загону, як власнику, на суму 3584 гривні.

Окрім цього, 11.03.2023 року, у нічний час доби, ОСОБА_5 , прибув до офісу ТОВ «Пакобо», що розташований за адресою: Ужгородський район, місто Чоп, вулиця Берег, будинок 10. Реалізовуючи раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на крадіжку, вважаючи, що робить це непомітно для потерпілого та інших осіб, тобто діючи таємно, в умовах воєнного стану, за допомогою фізичної сили, руками ривком викрав домофон марки «Panasonic KX-T30865RU, ринкова вартість якого становить 251 гривню та після цього, використовуючи заздалегідь приготовані засоби, а саме кусачки, демонтував та викрав мідну табличку розміром 400х200х5 мм, залишкова вартість, якої становить 4107 гривень, які знаходилась на зовнішній стороні будівлі офісу ТОВ «Пакобо». В подальшому, ОСОБА_5 , з місця події зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Враховуючи викладене, своїми умисними діями ОСОБА_5 завдав матеріальних збитків ТОВ «Пакобо», як власнику, на загальну суму 4358 гривень.

19.04.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, а саме в таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій в умовах воєнного стану, а також ті самі дії вчинені повторно.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому в умовах воєнного стану, обґрунтовується такими доказами, як:

1) документи: - заява від ОСОБА_6 про вчинене кримінальне правопорушення від 11 березня 2023 року; - заява від ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення від 11 березня 2023 року; - протоколами огляду місця події від 11 березня 2023 року; - протоколом огляду предмета від 18 березня 2023 року;

2) показання: - представника потерпілого ОСОБА_8 від 12 березня 2023 року; - представника потерпілого ОСОБА_9 від 12 березня 2023 року - свідка ОСОБА_6 від 12 березня 2023 року; - свідка ОСОБА_10 від 12 березня 2023 року; - свідка ОСОБА_11 від 21 березня 2023 року; - свідка ОСОБА_12 від 19 квітня 2023 року;

3) речові докази: - дві IP-відеокамери марки «Dahua» EZ-IP DH-IPC-B1B40P; - домофон марки «Panasonic» KX-T30865RU; - мідна табличка.

4) експертизи: - товарознавча експертиза № СЕ-19/107-23/2928-ТВ від 24 березня 2023 року; - товарознавча експертиза № СЕ-19/107-23/2929-ТВ від 22 березня 2023 року; - товарознавча експертиза № СЕ-19/107-23/3123-ТВ від 03 квітня 2023 року.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з огляду на таке.

Так, відповідно до положень закону про кримінальну відповідальність кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Тому підозрюваний, знаючи про тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

При цьому слідчий вважає, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, свідка у кримінальному провадженні.

Під час досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення стороною обвинувачення допитано представника потерпілого ОСОБА_8 , представника потерпілого ОСОБА_9 , свідка ОСОБА_6 , свідка ОСОБА_10 , свідка ОСОБА_12 , свідка ОСОБА_11 показання яких слідчий, прокурор врахували під час встановлення наявності фактів та обставин, що мають важливе значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Усвідомлюючи зазначене, підозрюваний може вчинити спроби незаконного впливу на потерпілого у вказаному кримінальному провадженні з метою зміни наданих раніше показань, що негативним чином позначиться на неупередженості дослідження обставин кримінального правопорушення.

Так, системний аналіз змісту та характеру вищенаведених запобіжних заходів дає стороні обвинувачення достатні підстави вважати, що жоден з них не здатен унеможливити ризики, зазначені у клопотанні, позаяк наявність лише передбачених ст. 194 КПК України обов`язків, які можуть бути покладені на підозрюваного, не забезпечить реальної можливості запобігти ризиками, передбаченим ст. 177 КПК України.

Обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, конкретних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України (п. 6 ч. 1 ст. 184 КПК України).

Стороною обвинувачення планується покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суду;

- не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у період доби з 22 години 00 хвили по 06 годину 00 хвилин;

- повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

Необхідність покладення вказаних обов`язків зумовлена потребою забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та реальне виконання ним процесуальних обов`язків, а також звести до мінімуму можливість вчинити спроби переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні.

Під час обрання вказаного запобіжного заходу слідчим та прокурором враховано такі обставини:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення. Стороною обвинувачення взято до уваги, що у матеріалах досудового розслідування містяться докази, які є вагомими для повідомлення ОСОБА_5 про підозру та свідчать про об`єктивний зв`язок між підозрюваним та вчиненим кримінальним правопорушенням.

2) тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується. Враховано, що у разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого. Слідчим та прокурором взято до уваги, що підозрюваний ОСОБА_5 не належить до неповнолітніх осіб, тяжко хворих, багатодітних батьків тощо, а тому не існує обставин, які б істотно впливали на доцільність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців. Слідчим та прокурором взято до уваги, що підозрюваний ОСОБА_5 не одружений та не має дітей на утриманні.

5) репутацію підозрюваного, обвинуваченого. Стороною обвинувачення враховано, що факторів, які формують репутацію підозрюваного та впливають на обрання запобіжного заходу, наприклад участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, участь у бойових діях при виконанні інтернаціонального обов`язку або у складі миротворчих сил ООН, наявність поранень при виконанні службового або громадянського обов`язку, держаних нагород, почесних звань тощо, не встановлено;

6) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого. Слідчим та прокурором встановлено, що підозрюваний раніше не судимий.

7) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше. Слідчим та прокурором враховано, що щодо підозрюваного запобіжні заходи раніше не застосувались.

8) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення. Не встановлено.

9) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини. Стороною обвинувачення встановлено, що діями підозрюваного ОСОБА_5 , військовій частини НОМЕР_1 , як власнику, завдано матеріального збитку на суму 3584 гривні. Окрім цього, ТОВ «Пакобо», як власнику, завдано матеріального збитку на суму 4358 гривень.

10) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї. Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно ніде не працює, у зв`язку з чим не виключена можливість того, що підозрюваний ОСОБА_5 повторно вчинить інший злочин з метою незаконного збагачення.

На підставі викладеного, для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного під час досудового розслідування та судового провадження, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з 22:00 години по 06:00 годину, з покладенням на останнього відповідних обов`язків.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з викладеними в такому мотивами. Зауважив, що оголошена ОСОБА_5 підозра є обґрунтованою, а наведені в клопотанні ризики є реальними. Просив обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту та покласти на нього відповідні обов`язки.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечив щодо задоволення внесеного слідчим клопотання.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали внесеного клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно положень ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Тобто, із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Відповідно до п. «с» ч.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Слідчим суддею враховуються вимоги пункту 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), а також пункту 1 частини 1 статті 178 Кримінального процесуального кодексу України, згідно з яким слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Водночас, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Відповідно до ч.2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

З матеріалів клопотання слідує, що органом досудового розслідування, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, який відповідно до вимог ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину і за який йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: заявою від ОСОБА_6 про вчинене кримінальне правопорушення від 11 березня 2023 року; заявою від ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення від 11 березня 2023 року; протоколами огляду місця події від 11 березня 2023 року; протоколом огляду предмета від 18 березня 2023 року; показаннями: представника потерпілого ОСОБА_8 від 12 березня 2023 року; представника потерпілого ОСОБА_9 від 12 березня 2023 року; свідка ОСОБА_6 від 12 березня 2023 року; свідка ОСОБА_10 від 12 березня 2023 року; свідка ОСОБА_11 від 21 березня 2023 року; свідка ОСОБА_12 від 19 квітня 2023 року; речовими доказами: дві IP-відеокамери марки «Dahua» EZ-IP DH-IPC-B1B40P; домофон марки «Panasonic» KX-T30865RU; мідна табличка; експертизами: товарознавча експертиза № СЕ-19/107-23/2928-ТВ від 24 березня 2023 року; товарознавча експертиза № СЕ-19/107-23/2929-ТВ від 22 березня 2023 року; товарознавча експертиза № СЕ-19/107-23/3123-ТВ від 03 квітня 2023 року.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за ч.4 ст.185 КК України, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вказаному кримінальному правопорушенні, дані про особу підозрюваного та те, що підозрюваний ОСОБА_5 не належить до тяжко хворих, багатодітних батьків тощо, а тому не існує обставин, які б істотно впливали на доцільність застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту.

Беручи до уваги наведене, слідчий суддя вважає доведеними під час розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 та суворість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим, що оцінені в сукупності з даними про особу підозрюваного.

Враховуючи наведене та фактичні обставини кримінального провадження, характер діяння, в якому підозрюється ОСОБА_5 , потреби у встановлені істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання містять достатньо даних, які свідчать, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж нічний домашній арешт, можуть бути недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

З огляду на викладене, з врахуванням фактичних обставин справи та особи підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування відносно ОСОБА_5 саме такого запобіжного заходу, як нічний домашній арешт, призведе до виконання завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення.

У відповідності до ч.5 ст.194 КПК України на підозрюваного ОСОБА_5 слід покласти наступні обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суду; не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у період доби з 22 години 00 хвили по 06 годину 00 хвилин; повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суд про зміну свого місця проживання.

Також слід роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до вимог ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Керуючись ст. ст. 176, -178, 181, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого задоволити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з повною середньою освітою, одруженого, на утримання одна неповнолітня дитина, тимчасово не працюючого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, без застосування електронних засобів контролю до 17.06.2023 року, заборонивши залишати місце проживання у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суду;

- не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у період доби з 22 години 00 хвили по 06 годину 00 хвилин;

- повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1