ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 11-сс/821/412/23 Справа № 712/8151/23Головуючий в суді 1 інстанції ОСОБА_1
Категорія: ст. 303 КПК України Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2023 року

м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участі:

секретаря - ОСОБА_5

особи, яка подала апеляційну скаргу - ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 серпня 2023 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на дії Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в :

08 серпня 2023 року до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла скарга ОСОБА_6 на дії Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обгрунтування вимог скарги ОСОБА_6 вказував, що він звернувся із заявою до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, яка зареєстрована в журналі обліку за ЄО №32617 від 29.07.2023 року про викрадення бувшою дружиною ОСОБА_7 спільних малолітніх дітей - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вказував, що 03 серпня 2023 року з телефонної розмови з інспектором ювенальної превенції дізнався, що звернення ЄО №32617 від 29.07.2023 року скероване Черкаським РУП ГУНП в Черкаській області до відділу ювенальної превенції та кримінальне провадження не відкрито.

Наголошував на тому, що ОСОБА_7 викрала його малолітніх дітей та повезла в невідомому напрямку, чим скоїла кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.146 КК України. Однак, станом на день звернення до суду зі скаргою, відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР внесені не були.

Вважав, що Черкаським РУП ГУНП в Черкаській області, всупереч чинному законодавству, не були внесені відомості до ЄРДР одразу після отримання заяви у встановлений строк та не надіслано на адресу для листування документ, що підтверджує прийняття заяви, її реєстрацію та витяг з ЄРДР.

На підставі викладеного просив визнати протиправною бездіяльність Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та зобов`язати уповноважену особу (слідчого) Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області не пізніше 24 годин після отримання копії ухвали внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення за його заявою ЄО №32617 від 29.07.2023, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати ОСОБА_6 витяг з ЄРДР.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 серпня 2023 року відмовлено у задоволенні скарги.

Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що доводи, викладені у скарзі ОСОБА_6 щодо неправомірного виїзду його дружини з малолітніми дітьми за кордон в період дії воєнного стану, не є підставою для внесення відомостей щодо ОСОБА_7 до ЄРДР за ч.ч. 1, 2 ст. 146 КК України, оскільки зазначені скаржником факти носять цивільно-правовий характер та мають вирішуватися у порядку цивільно-правового судочинства. Крім того, слідчий суддя виснував, що фактично між скаржником та ОСОБА_7 має місце спір про спосіб участі батька у спілкуванні, вихованні дітей та встановлення порядку такого спілкування, що має вирішуватись в порядку цивільного судочинства.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити йому строк на апеляційне оскарження ухвали, скасувати ухвалу та постановити нову, якою скаргу задовольнити.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що помилковим є висновок слідчого судді з приводу того, що батьки, які здійснюють свої батьківські повноваження по відношенню до своїх неповнолітніх дітей не можуть бути суб`єктами кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 146 КК України, оскільки дана стаття не містить виключення батьків, з числа суб`єктів вчинення даного кримінального правопорушення.

Звертає увагу колегії суддів на той факт, що предметом розгляду у даній справі є саме бездіяльність Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинене ОСОБА_7 кримінальне правопорушення за ч.2 ст.146 КК України, оскільки діти відсутні за місцем їх фактичного проживання з 24 липня по 10 серпня 2023 року.

Апелянт зазначає, що питання його участі у спілкуванні, вихованні дітей та встановлення такого порядку не порушувалось, ані в скарзі на бездіяльність Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, ані в заяві про вчинення кримінального правопорушення.

Вважає, що уповноважена особа Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області зобов`язана була невідкладно внести відомості про злочин до ЄРДР, а не здійснювати оцінку обґрунтованості заяви, однак, всупереч вимог КПК України, відповідні процесуальні дії не були здійснені.

Апелянт звертає увагу колегії суддів на те, що слідчий суддя всупереч вимог закону здійснював перевірку обставин заяви та аналізував правову кваліфікацію кримінального правопорушення.

Вказує, що слідчий суддя істотно порушив вимоги кримінального процесуального закону, відмовивши у задоволенні скарги.

Стосовно поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді апелянт зазначає, що в судовому засіданні, яке відбулося 11 серпня 2023 року судом було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали. Повний текст ухвали було виготовлено та проголошено 14 серпня 2023 року, а копію оскаржуваної ухвали отримав 16 серпня 2023 року за заявою від 14.08.2023.

В зв`язку з викладеним зазначає, що подати апеляційну скаргу вчасно не мав змоги, оскільки йому не були відомі мотиви прийняття слідчим суддею ухвали, а тому причини пропуску строку на апеляційне оскарження, на переконання апелянта, є поважними.

Відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. Якщо для участі в розгляді в судове засідання не прибули учасники кримінального провадження, участь яких згідно з вимогами цього Кодексу або рішенням суду апеляційної інстанції є обов`язковою, апеляційний розгляд відкладається.

Прокурор на розгляд справи не з`явився, скерував до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, що, відповідно до положення ч.4 ст. 405 КПК України, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, ОСОБА_6 , який підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити за наведених у ній підстав, перевіривши матеріали справи та дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Згідно з положенням п.1 ч.3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді Соснівського районного суду м.Черкаси від 11 серпня 2023 рокупостановлена з дотриманням вказаних вимог закону.

Стосовно доводів апелянта про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 серпня 2023 рокуколегія суддів зазначає наступне.

Згідно з положенням п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно з ст. 376 КПК України судове рішення проголошується прилюдно негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. Головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.

Відповідно до ч.2 вказаної статті, якщо складання судового рішення у формі ухвали (постанови) вимагає значного часу, суд має право обмежитися складанням і оголошенням його резолютивної частини, яку підписують всі судді.

Згідно правової позиції Об`єднаної палати ККС Верховного Суду від 27.05.2019 (справа №461/1434/18) у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч.2 ст.376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Як вбачається з матеріалів справи, в судовому засіданні від 11 серпня 2023 року було оголошено резолютивну частину ухвали, а повний текст складено 14 серпня 2023 року.

В той же день ОСОБА_6 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси із заявою про отримання копії оскаржуваної ухвали, та відповідно до відмітки, апелянт отримав ухвалу 16.08.2023 року.

З апеляційною скаргою ОСОБА_6 звернувся до суду 17 серпня 2023 року, тобто поза межами строку на апеляційне оскарження ухвали, який обраховується з дня проголошення резолютивної частини ухвали.

Натомість, в апеляційній скарзі ОСОБА_6 , як на підставу для поновлення пропущеного строку, вказує на неможливість подачі апеляційної скарги в строки, передбачені ст. 395 КПК України, оскільки він не знав про мотиви прийнятого слідчим суддею рішення.

Враховуючи вказану обставину, отримання повного тексту ухвали 16 серпня 2023 року та висновки Об`єднаної палати ККС Верховного Суду від 27.05.2019 (справа №461/1434/18), який вказав, що у випадку, якщо особа, яка подає скаргу після спливу 5 денного строку з дня проголошення резолютивної частини ухвали, в клопотанні про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження зазначає про неможливість подачі апеляційної скарги у зв`язку з необізнаністю з мотивами прийнятого рішення, то строк на апеляційне оскарження в такому випадку підлягає поновленню.

За наведених підстав строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 серпня 2023 року підлягає поновленню.

Як передбачено п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора - бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Слідчий суддя вірно зазначив в ухвалі, що заява ОСОБА_6 щодо неправомірного виїзду його дружини з малолітніми дітьми за кордон в період дії воєнного стану, не містить обставин, які б давали можливість вважати її заявою про вчинення кримінального правопорушення, а тому відсутні підстави для визнання протиправною бездіяльності уповноваженої особи Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 від 29.07.2023.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до положень ч.4 вказаної статті слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Тобто, даною статтею передбачено обов`язок по прийняттю та реєстрації заяви про кримінальне правопорушення уповноваженою особою.

Натомість, зобов`язання щодо внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР передбачено не будь-якої заяви, а лише у випадку, коли заява містить об`єктивні відомості про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

З матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_6 29.07.2023 звернувся до Черкаського РУАП ГУНП в Черкаській області із заявою про вчинення його колишньою дружиною - ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого частинами 1,2 ст. 146 КК України, а саме, викрадення нею спільних малолітніх дітей - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Водночас, викладені заявником обставини не свідчили про вчинене кримінальне правопорушення, а тому уповноваженими особами Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області правомірно не були внесені відомості за даною заявою до ЄРДР.

Крім того, як вірно зазначив слідчий суддя в ухвалі, з 24.02.2022 на території України Указом Президента України №64/2022 введено воєнний стан, який триває по сьогоднішній день, відтак, жінки з дітьми мають право виїжджати за межі України з метою убезпечення себе та дітей, без відповідної на те згоди батька.

Також, колегія суддів вважає слушним зазначення в рішенні про наявність між заявником та ОСОБА_7 фактично спору про встановлення порядку спілкування батька з дітьми, що належить вирішувати в порядку цивільного судочинства, натомість, не є підставою для внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, так як не містить обставин вчинення будь-якого кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги є безпідставними, та спростовуються вищевикладеним та висновками слідчого судді, з якими погоджується колегія суддів.

Не заслуговують на увагу твердження апелянта з приводу того, що суд не мав права аналізувати його заяву про вчинення злочину та правову кваліфікацію кримінального правопорушення, оскільки для вирішення питання правомірності дій осіб, уповноважених на внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, слідчий суддя має з`ясувати підстави для такого внесення, а відтак, надати оцінку заяві про вчинення кримінального правопорушення.

Безпідставними є доводи апелянта, на які він звертає увагу колегії суддів, що питання його участі у спілкуванні, вихованні дітей та встановлення такого порядку не порушувалось, ані в скарзі на бездіяльність Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, ані в заяві про вчинення кримінального правопорушення.

Такі висновки слідчий суддя зробив з огляду на те, що заяв про вчинення кримінального правопорушення не містить обставин вчинення будь-якого злочину, натомість, фактичні обставини заяви та скарги вказують на наявність спору між батьками з приводу виховання та спілкування батька з дітьми.

На підставі викладеного, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що ухвала слідчого судді є законною, слідчим суддею не допущено порушень норм кримінального процесуального закону, тому відсутні підстави для скасування ухвали слідчого судді за доводами апеляційної скарги.

Керуючись статтями ч.2 ст.376, 303, 304, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Задовольнити клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 серпня 2023 року.

Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 серпня 2023 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 серпня 2023 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на дії Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань- залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення іоскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді