УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , представника власника майна адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001079, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.05.2021 року,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001079, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.05.2021 року.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що Офісом Генерального прокурора забезпечується нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0001079 від 19.05.2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 191 ч. 3 ст. 212 КК України, досудове розслідування у якому здійснюється першим відділом детективів Підрозділу детективів із захисту економіки у сфері фінансових послуг Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України.

Під час досудового розслідування встановлено ТОВ «ЄРМАК ГОЛД» (), які систематично протягом 2019-2021 років проводять операції по формуванню схемного податкового «кредиту» від підприємств з ознаками «ризиковості» та «транзитності».

Проведеним оглядом податкових накладних ТОВ «ЄРМАК ГОЛД», встановлено ряд підприємств з ознаками «ризиковості» та «транзитності» в ланцюгах постачання, а саме: ТОВ «БІЗНЕС ПРОДУКТ ПЛЮС» (), ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» (), ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «БМК ГРУП» (), ТОВ «Б.М.К.» (), ТОВ «ОЛЛІ ПРОДАКС» (), ТОВ «ТК ІМПЕРІАЛ» ().

Вказані обставини найшли своє підтвердження у висновку спеціаліста № 23/04-А від 23.04.2021, згідно якого встановлено, що службовими особами ТОВ «ЄРМАК ГОЛД» за період 2019-2021 рр. систематично проводяться операції по завищенню податкового кредиту з ТОВ «БІЗНЕС ПРОДУКТ ПЛЮС», ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ», ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «БМК ГРУП», ТОВ «Б.М.К.», ТОВ «ОЛЛІ ПРОДАКС», ТОВ «ТК ІМПЕРІАЛ» в ланцюгу постачання яких встановлено проведення безтоварних операцій та операції з підміни номенклатури товару, які надали змогу ТОВ «ЄРМАК ГОЛД» () штучно завищувати податковий кредит з податку на додану вартість. Вказані дії посадових осіб ТОВ «ЄРМАК ГОЛД» спричинили державному бюджету України збитки у вигляді несплати податку на додану вартість у розмірі 159 526 000 грн. за 2019 - 2021 роки.

Відповідно до проведених слідчих (розшукових) дій встановлено, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , організував злочину групу до якої входять такі службові особи ОСОБА_6 директор ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» (), минулий директор ТОВ «БІЗНЕС ПРОДУКТ ПЛЮС», ОСОБА_7 директор ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «БМК ГРУП» (), ОСОБА_8 директор та засновник ТОВ «ДЕМЕС ПЛЮС» (), ОСОБА_9 завідуючий виробництвом на ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» (), ОСОБА_10 завідуючий на ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» (), ОСОБА_11 звідуючий забійним цехом на ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» (), ОСОБА_12 технолог ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» (), ФО-П ОСОБА_13 , ФО-П ОСОБА_14 , ОСОБА_15 начальник служби безпеки ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» (), ОСОБА_16 комірник ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» (), ОСОБА_17 логіст ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» (), та використавши реквізити підприємств ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» (), ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «БМК ГРУП» (), ТОВ «ДЕМЕС ПЛЮС» (), ТОВ «БІЗНЕС ПРОДУКТ ПЛЮС» (), упровадили схему по ухиленню від сплати податків в особливо великих розмірах, яка полягає в невідображенні в податковій та фінансовій звітності операцій по реалізації та придбанню товарно-матеріальних цінностей на території України.

При проведенні досудового розслідування виникла необхідність у відшуканні речей та документів, котрі містять в собі відомості щодо здійснення вищевказаними особами, дій спрямованих на ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах, через підконтрольні їм підприємства та ФОПів, діяльність яких спрямована на мінімізацію податкового навантаження, надання податкової вигоди для третіх осіб, незаконне обготівкування грошових коштів з використанням ряду підконтрольних підприємств з ознаками фіктивності.

Так, з 01.02.2023 року по 07.02.2023 року в нежитлових будівлях та приміщеннях, які знаходяться за кадастровими номерами та на земельних ділянках №:01:038:0015, №:01:038:0013, №:01:038:0014, які використовуються службовими особами ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» (), ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «БМК ГРУП» (), ТОВ «ДЕМЕС ПЛЮС» (), ТОВ «БІЗНЕС ПРОДУКТ ПЛЮС» () проведено обшук, за результатами проведення якого виявлено та вилучено майно: товарно - матеріальні цінності, без документального підтвердження погодження таких ТМЦ та без реальної кількості залишків та наявності перебування на балансі підприємства ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» (код ) таких ТМЦ, серед яких: - м`ясна продукція (яловичина) в кількості 248 200 кг.

07.02.2023 року детективом Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України винесено постанову та визнано вищезазначені товарно-матеріальні цінності речовим доказом в кримінальному провадженні.

З метою забезпечення збереження речових доказів, здобуття доказів у кримінальному провадженні, прокурор звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним клопотанням.

В судовому засіданні 26.06.2023 року, прокурор підтримав клопотання з підстав наведених у ньому та просив накласти арешт на м`ясну продукцію, яка була вилучена в ході проведення обшуку виробничих приміщеннях, які використовуються службовими особами ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ», ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «БМК ГРУП», ТОВ «ДЕМЕС ПЛЮС» та ТОВ «БІЗНЕС ПРОДУКТ ПЛЮС» з метою забезпечення збереження речових доказів та проведення економічних експертиз. При цьому, в судове засідання 29.06.2023 року прокурор не з`явився, причини неявки не повідомив.

В судовому засіданні 26.06.2023 року представник власника майна адвокат ОСОБА_4 заперечував щодо клопотання прокурора, обґрунтовуючи свої доводи тим, що майно, про арешт якого клопоче прокурор, не відповідає вимогам ст. 98 КПК України та завданням кримінального провадження, оскільки обмеження права власності ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ»не буде співмірним та розумним. Крім того, зазначав про те, що з урахуванням швидкого псування м`ясної продукції підприємство отримало збитки. У кримінальному провадженні жодній службовій особі ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» не повідомлено про підозру та посилання органу досудового розслідування на наявність у товариства ознак фіктивності є лише припущенням. Також представник зазначав, що з часу попереднього застосування арешту майна, а саме м`ясної продукції, детективами не проводилися жодні слідчі /розшукові/ дії, у зв`язку з чим він оскаржував бездіяльність, у порядку визначеному ст. 303 КПК України. Крім того, адвокат звертав увагу, що долучений прокурором до матеріалів клопотання висновок спеціаліста №23/04-А є неповним, носить сумнівний характер та слідчим суддею вже було скасовано арешт на вказане майно. На підтвердження своїх доводів надав письмові заперечення з додатками. При цьому, представник власника майна в судове засідання 29.06.2023 року не з`явився, звернувся із заявою про проведення судового розгляду у його відсутність.

Заслухавши доводи прокурора, представника власника майна, вивчивши клопотання й додані до нього матеріали, додатково долучені документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні прокурора, та відповідати вимогам закону.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а тому суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

За змістом ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

У свою чергу, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Так, як установлено в ході судового розгляду першим відділом детективів Підрозділу детективів із захисту економіки у сфері фінансових послуг Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України, за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001079 від 19.05.2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч.3 ст.212 КК України.

У період з 01.02.2023 року по 07.02.2023 року в нежитлових будівлях та приміщеннях, які знаходяться на земельних ділянках з кадастровими номерами №:01:038:0015, №:01:038:0013, №:01:038:0014, які використовуються службовими особами ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ», ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «БМК ГРУП», ТОВ «ДЕМЕС ПЛЮС», ТОВ «БІЗНЕС ПРОДУКТ ПЛЮС», проведено обшук, в ході якого вилучено, зокрема м`ясну продукцію /яловичину/ в кількості 248 200 кг.

Постановою детектива Бюро економічної безпеки України від 07.02.2023 року, вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

02 травня 2023 року ухвалою Київського апеляційного суду накладено арешт на тимчасово вилучене майно у період з 01.02.2023 року по 07.02.2023 року.

Ухвалою слідчого судді від 02 червня 2023 року скасовано арешт, накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 02 травня 2023 року, а саме: на м`ясну продукцію /яловичину/ в кількості 248 200 кг.

Хоча положення КПК України і не містять прямої заборони на повторне звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, однак, на переконання слідчого судді, таке ініціювання, без належного документального обґрунтування, суперечить загальним засадам кримінального провадження.

Так, в ході судового розгляду прокурором не надано жодного підтвердження, як і не долучено таких даних до матеріалів клопотання, що у період дії заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, взагалі проводилися чи проводяться будь-які слідчі або процесуальні дії, в тому числі, щодо вилученого майна, та/або посадових осіб ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ», які нібито причетні до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, не надано прокурором і жодних даних, щодо призначення відповідної фінансово-економічної експертизи діяльності товариства тощо.

Крім того, слідчим суддею не встановлено жодних доказів того, що такий обсяг втручання у господарську діяльність ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ», з урахуванням того, що вилучена продукція підлягає швидкому псуванню та з урахування того, що посадовими особами вже встановлено, що частина м`ясної продукції непридатна для вживання та не може бути реалізована, що підтверджується актами про встановлення розміру збитків завданих ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ», наданими представником власника майна, є співмірним, розумним та виправдовує завдання кримінального провадження.

Також слідчим суддею при вирішенні клопотання прокурора про арешт майна, не встановлено доказів, як і не надано таких даних прокурором у судовому засіданні, які б свідчили про необхідність застосування такого виду обмеження права власності ТОВ «БІЗНЕС МІТ ПРОДУКТ» з метою уникнення негативних наслідків для кримінального провадження.

Таких даних не встановлено і в ході судового розгляду, а твердження прокурора, про те що вилучення м`ясної продукції /яловичини/ в кількості 248 200 кг, відбулось внаслідок відсутності відповідних документів про її походження, з урахуванням відсутності відповідних експертних досліджень, на думку слідчого судді не заслуговують на увагу.

Крім того, детективом у постанові від 07.02.2023 року про визнання речових доказів, не наведені підстави, якими матеріалами кримінального провадження, здобутими в ході досудового розслідування, підтверджується факт того, що м`ясна продукція /яловичина/ в кількості 248 200 кг, могла бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення чи зберегла на собі його сліди та/або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, чи є предметом, об`єктом кримінально протиправних дій, чи набута кримінально протиправним шляхом.

Враховуючи наведене, а також беручи до уваги, що прокурором не доведено, що вилучена м`ясна продукція /яловичина/ в кількості 248 200 кг., відповідає критеріям ст. 98 КПК України у кримінальному провадженні №0001079 від 19.05.2021 року, відповідає розумності та співмірності обмеження права власності та наслідків арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна, необхідно відмовити.

При цьому, доводи адвоката, що долучений прокурором до матеріалів клопотання, висновок спеціаліста №23/04-А є неповним, та носить сумнівний характер, не можуть бути взяті до уваги, оскільки слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення ймовірних кримінальних правопорушень, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст.ст.131,132,170173, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна, а саме: м`ясної продукції /яловичини/ в кількості 248 200 кг., вилученої в ході проведення обшуку 01.02.2023 року, у кримінальному провадженні №0001079, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.05.2021 року.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя