Справа № 953/5211/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" липня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

за участю прокурора ОСОБА_2

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

секретар судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000255 від 07.03.2023, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и в:

26 червня 2023 року до Київського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000255 від 07.03.2023, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, із покладенням на обвинуваченого обов`язків.

На обґрунтування доводів клопотання прокурор посилався на тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор вважає, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого та виконання покладених на ного процесуальних обов`язків.

У підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник призначений на окрему процесуальну дію ОСОБА_4 просили змінити запобіжний захід з цілодобового домашнього арешту на домашній арешт який полягає в забороні залишати житло у певний період часу за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки обвинувачений має на утриманні мати інваліда ІІ групи.

Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, приходить до наступного.

Під час досудового розслідування відносно обвинуваченого обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.05.2023 в задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовлено. Застосувано відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , а саме, заборонити підозрюваному залишати житло - квартиру АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора, суду - цілодобово, в межах строку досудового розслідування на 1 (один) місяць 27 (двадцять сім) днів - до 17 липня 2023 року включно. Покладено на ОСОБА_3 наступні обов`язки: 1) прибувати за першим викликом до слідчого, який здійснює досудове слідство у даному кримінальному провадженні, прокурора або суду; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він мешкає - АДРЕСА_1 , цілодобово, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному,обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Частина третя ст. 176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч. 1 ст. 178 КПК України.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Суд вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченої та запобіганню встановленим ризикам.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання та застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 такого запобіжного заходу, як домашній арешт, який полягає в забороні залишати житло у період з 23-00 години до 05-00 години за адресою: АДРЕСА_1 , із зобов`язанням прибувати за кожною вимогою до суду та покладенням обов`язків, передбачених п.п. 2, 3, 4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись положеннями глави 27 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Застосувати відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 (два) місяці - по 11.09.2023 (включно), який полягає в забороні обвинуваченому залишати житло у період з 23-00 години до 05-00 години за адресою: АДРЕСА_1 , зобов`язавши прибувати за кожною вимогою до суду.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України, наступні обов`язки:

-не відлучатися із міста Харкова та Харківської області без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування із свідками у вказаному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали встановити по 11.09.2023 (включно).

Копію ухвали надіслати для виконання органу поліції за місцем проживання обвинуваченого.

Роз`яснити ОСОБА_3 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на ного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченою в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1