Справа № 761/3163/23
Провадження № 1-кс/761/2262/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання т.в.о. слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рівне, українця, громадянина України, не одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, у кримінальному провадженні № 0000828, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 жовтня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

в с т а н о в и в:

27.01.2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання т.в.о. слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000828, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 жовтня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Повноваження прокурора та захисника, які були присутні в судовому засіданні, слідчим суддею перевірені.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що у провадженні СУ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000828, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 жовтня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

26 січня 2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

При цьому, слідчий звертає увагу суду на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема на те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий просить суд застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, звертаючи увагу суду на те, що більш м`які запобіжні заходи не є достатніми для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 з приводу задоволення клопотання слідчого заперечували. Звертали увагу на недоведеність існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Просили застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить про необхідність відмовити у задоволенні клопотання слідчого, виходячи з наступного.

У судовому засіданні було встановлено, що слідчими СУ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000828, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 жовтня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

26 січня 2023 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання стосовно ОСОБА_5 існує обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження долученими слідчим до клопотання та дослідженими слідчим суддею в судовому засіданні.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , а також те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, віднесеного, відповідно до положень ст. 12 КК України до категорії особливо тяжких, санкціє якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років з конфіскацією майна, слідчий суддя приходить до висновку, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду (пункт 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Щодо існування інших, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків, на наявність яких у клопотанні посилається прокурор, зокрема: можливість незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя вважає, що в цій частині клопотання є недоведеним, у тому числі і прокурором у судовому засіданні.

Водночас, слідчий суддя вважає, що обрання стосовно ОСОБА_5 найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може ґрунтуватись лише на тому, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, прокурором у судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, який би міг бути застосованим до підозрюваного ОСОБА_5 , не зможе в повній мірі запобігти ризику, передбаченому пунктом 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, враховуючи положення ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризику, передбаченого пунктом 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, міцності його соціальних та сімейних зв`язків, віку та стану здоров`я підозрюваного, його майнового стану та репутації, а також зі ступеню тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення та його поведінки під час досудового розслідування.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати підозрюваного: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою, не відлучатися з території м. Рівного та Рівненської області, без дозволу слідчого, прокурора чи суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, заборонити спілкуватися зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні до завершення досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

З урахуванням вимог частини 3 та 5 ст. 115 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне визначити строк дії ухвали про тримання ОСОБА_5 під домашнім арештом в межах терміну досудового розслідування тривалістю 48 (сорок вісім) днів з дня наступного за днем проголошення даної ухвали, тобто до 26 березня 2023 року включно.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 193, 194, 196, 197, 199, 309, 376, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання т.в.о. слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , що погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000828, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 жовтня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України- відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заборонити для підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період з 22 години вечора до 06 години ранку наступного дня залишати місце свого проживання, а саме: квартиру АДРЕСА_2 .

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України визначити для підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою;

-не відлучатися з території м. Рівне та Рівненської області, без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-заборонити спілкуватися зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні до завершення досудового розслідування;

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під домашнім арештом встановити в межах терміну досудового розслідування тривалістю 48 (сорок вісім) днів та рахувати його з дня наступного за днем проголошення ухвали, тобто до 26 березня 2023 року включно.

Виконання ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на співробітників відповідного територіального підрозділу поліції та т.в.о. слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , а контроль за її виконанням покласти залишити за прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1