Справа № 510/225/23
Провадження 1-кс/510/4/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.02.23 р.

Слідчий суддя Ренійського районного суду Одеської області ОСОБА_1

- за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши клопотання начальника СД ВП № 2 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Начальник СД відділення№ 2 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на посвідчення № 2392 від 30.01.23 про відстрочку від призову на військову службу на гр.ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою збереження речових доказів та проведення відповідних експертиз у кримінальному провадженні № 0000002 від 04.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

В клопотанні вказано, що 04.02.2023 до чергової частини відділення поліції №2 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення від ДПСУ ВПС «Рені» про те, що на пункт пропуску «Паромна переправа Орлівка» на виїзд з України, прибув гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав посвідчення про відстрочку від призову на військову службу які викликають сумніви у справжності (підроблені).ЄО 314.

04.02.2023 актом вилучення документа та актом прийому-передачі було отримано посвідчення № 2392 від 30.01.23 про відстрочку від призову на військову службу на гр.ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

В подальшому, 05.02.2023 р. відповідні відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000003 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

06.02.2023 р. посвідчення № 2392 від 30.01.23 про відстрочку від призову на військову службу на гр.ОСОБА_5 було оглянуто, поміщено до паперового пакета та визнано речовим доказом.

Беручи до уваги все вищевикладене, дізнавач зазначає, що вищевказані об`єкти по даному кримінальному провадженню мають значення речових доказів, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, як можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні, необхідністю проведення необхідних експертиз, у зв`язку з чим просить суд накласти арешт на вищевказаний об`єкт.

Згідно ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Не прибуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання

Дізнавач за викликом у судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду клопотання, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

В ході розгляду клопотання були дослідженні матеріали, які додані до клопотання, а саме:

-витяг з ЄРДР від 04.02.2023 кримінальне провадження № 0000002 за ч. 4 ст. 358 КК України;

-акт вилучення документів від 04.02.2023 р.;

-акт прийому - передачі від 04.02.2023 р.;

-пояснення ОСОБА_5 від 04.02.2023 р.;

-паспорт громадянина України ОСОБА_5 , серії НОМЕР_1 від 13.07.1999 р.;

-протокол огляду предмета від 06.02.2023 р.;

-постанова про визнання предмета речовим доказом від 06.02.2023 р.;

-посвідчення № 2392 від 30.01.23 про відстрочку від призову на військову службу на гр.ОСОБА_5 , 1983 р.н.

Аналізуючи матеріали надані до клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку про повернення клопотання для усунення недоліків.

Ст. 171 КПК України встановлені вимоги до клопотання про арешт майна.

Відповідно до ст. 171 ч. 2 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Як вбачається з матеріалів доданих до клопотання посвідчення № 2392 від 30.01.23 про відстрочку від призову на військову службу на гр.ОСОБА_5 , 1983 р.н. було вилучено 04.02.2023 р. (вихідний день) на підставі акту вилучення документів виявлених у пункті пропуску через державний кордон України. Клопотання про арешт майна надійшло до суду 06.02.2023 р., тобто на другий день після вилучення. З метою забезпечення оперативного вирішення питань, пов`язаних з розглядом матеріалів невідкладних судових розглядів, згідно наказу керівника Ренійського районного суду Одеської області від 01.02.2023 р. № 4-од «Про встановлення чергування слідчого судді у лютому 2023 р.» було встановлено чергування слідчого судді ОСОБА_1 у вихідні дні, а саме 04.02.2023 р. та 05.02.2023 р.. Даний наказ було доведено до відома начальника СД ВП № 2 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області.

Таким чином, оскільки клопотання про накладення арешту надійшло до суду 06.02.2023 р., тобто з пропуском, встановленим ч. 5 ст. 171 КПК України, воно не відповідає вимог ст. 171 КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна не відповідає вимогам ч. 5 ст. 171 КПК України і підлягає поверненню прокурору, встановивши строк для усунення недоліків 72 години.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170, 171, 172, КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

1.Клопотання начальника СД ВП № 2 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному проваджені № 0000002 від 04.02.2023 повернути прокурору процесуальному керівнику, для усунення недоліків.

2.Встановити строк для усунення недоліків в 72 години з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1