Справа№740/1564/19
Провадження №1-кп/751/1/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2023 року місто Чернігів

Новозаводський районний суд міста Чернігова

у складі: головуючого-судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Чернігівської обласної прокуратури про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні 0001119, внесеного 30.08.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про обвинувачення:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187 КК України,

за участю :

прокурора ОСОБА_8

представника потерпілих ОСОБА_9

обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та їх захисника ОСОБА_10

обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_11

Встановив :

У провадженні Новозаводського районного суду міста Чернігова знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001119 від 30.08.2018 року.

Ухвалою Новозаводського районного суду міста Чернігова від 15.11.2022 року обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, до 11.03.2023 року включно.

Прокурором у кримінальному провадженні подано клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на 60 днів.

Клопотання обґрунтоване наявністю ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 частини 1 статті 177 КК України, які продовжують існувати. Зокрема, прокурор зазначає про наявність ризику переховування від суду, впливу на потерпілих та свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень.

У клопотаннях зазначено, що вина обвинуваченого ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України, обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколами обшуків, проведеними слідчими експериментами за участю підозрюваних, показаннями потерпілих та свідків, проведенням впізнання, висновками експертів та іншими доказами в їх сукупності, які стороні захисту відкрито у повному обсязі при виконанні вимог ст. 290 КПК України.

Прокурор вважає, що більш м`який запобіжний захід застосувати неможливо, оскільки запобіжний захід у виді особистого зобов`язання чи домашнього арешту не забезпечить виконання покладених на обвинувачених обов`язків, запобіжний захід у вигляді особистої поруки обрати неможливо , так як у матеріалах справи відсутні будь-які відомості про осіб, які заслуговують на довіру.

Захисник обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_10 , у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора, оскільки вважає, що обвинуваченим можливо змінити запобіжний захід на більш м`який. Ризик переховування від суду не може обгрунтовуватись лише тяжкістю покарання, яке загрожує обвинуваченим, інші обставини не підтверджені доказами. У судовому провадженні досліджені всі письмові докази, допитані потерпілі та свідки.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав свого захисника. Вважає, що клопотання є необґрунтованим, він має постійне місце для проживання. Вказує на відсутність доказів того, що він може впливати на потерпілих та свідків.

Обвинувачений ОСОБА_6 теж заперечив щодо задоволення клопотання прокурора. Пояснив, що він проживав у м. Києві, із цивільною дружиною, яка підтримує із ним зв`язок, передає посилки. Заявив клопотання про скасування запобіжного заходу у виді тримання під ватрою, оскільки в Україні на даний час триває війна з Російською Федерацією і він має бажання воювати та захищати свою державу.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_11 у судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання прокурора. Зазначив, що обвинувачений ОСОБА_7 тривалий час тримається під вартою, зазначені раніше ризики зменшились. У судовому провадженні досліджені всі письмові докази та допитані потерпілі. Необхідно врахувати, що хоча обвинувачений немає зареєстрованого місця проживання, але він проживав за місцем проживання своєї матері, разом із нею. Зазначені прокурором ризики, та обґрунтування ризиків є лише припущенням.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав свого захисника, та зазначив, що він постійно проживав за місцем проживання своєї матері, у Харківській області, за цією адресою може перебувати на домашньому арешті.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Згідно із частинами 1-3 статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно із ч. 1 ст. 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК).

Запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження судом за клопотанням прокурора (ч. 4 ст. 176 КПК).

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України , метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначений у ст. 178 КПК.

Вирішуючи питання стосовно заявленого прокурором клопотання про продовження строку запобіжного заходу тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , суд враховує що він обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від восьми до п`ятнадцяти років, із конфіскацією майна; наявність вагомих доказів, які можуть переконувати суд, що обвинувачений міг вчинити дані правопорушення; конкретні обставини вчинення правопорушення, що може свідчити про наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3 статті 177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків..

Також суд враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: обвинувачений раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, немає тісних соціальних зв`язків за місцем реєстрації, був затриманий за місцем фактичного проживання обвинуваченого ОСОБА_7 , відсутність власної родини, вік та стан здоров`я обвинуваченого.

Вирішуючи питання стосовно заявленого прокурором клопотання про продовження строку запобіжного заходу тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , суд враховує що він обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від восьми до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна; наявність вагомих доказів, які можуть переконувати суд, що обвинувачений міг вчинити дані правопорушення; конкретні обставини вчинення правопорушення, що може свідчити про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 статті 177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків.

Також суд враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: обвинувачений раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочини проти власності та здоров`я людини, не має зареєстрованого місця проживання, немає засобів для існування.

Вирішуючи питання стосовно заявленого прокурором клопотання про продовження строку запобіжного заходу тримання під вартою, стосовно ОСОБА_7 , суд враховує що він обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від восьми до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна; наявність вагомих доказів, які можуть переконувати суд, що обвинувачений міг вчинити дані правопорушення; конкретні обставини вчинення правопорушення, що може свідчити про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 статті 177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідкі.

Також, суд враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочини проти власності та здоров`я людини, не має зареєстрованого місця проживання, немає засобів для існування.

Отже, наведені обставини у сукупності дають підстави вважати, що обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ймовірно можуть переховуватись від суду.

Перевіряючи наявність ризику впливу обвинувачених на свідків, суд враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто якщо свідки допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Суд вважає, що ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження під час збирання доказів, а й на стадії судового розгляду, до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та їх дослідження.

Оскільки судовий розгляд кримінального провадження ще не завершено, не всі свідки допитані, існує ймовірний ризик того, що внаслідок впливу обвинувачених, такі особи можуть змінити свої показання або відмовитися від надання показань у суді.

Враховуючи те, що судом досліджені письмові та речові докази, покази потерпілих, покази свідків, судове слідство не закінчено, оскільки не всі свідки допитані, не допитані обвинувачені, які виявили бажання давати показання після дослідження всіх доказів; стороною захисту не надано жодних доказів, які могли б вплинути на обрання більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою; відсутність відомостей, які б свідчили про неможливість застосування до обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також наявність суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості, суд дійшов висновку що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , терміном до 60 днів, підлягає задоволенню .

Згідно із положеннями п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом розмір застави не визначається.

Крім того, суд враховує, що 15.03.2022 Верховою Радою України ухвалено Закон України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо порядку скасування запобіжного заходу для призову на військову службу під час мобілізації або його зміни з інших підстав», який набув чинності 22.03.2022 і яким Кримінальний процесуальний кодексу України доповнено статтею 616.

Так, відповідно до ч. 1-3 ст. 616 КПК України у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146-147, 152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433, 436, 437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

За результатами розгляду клопотання, передбаченого абзацом першим цієї частини, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що особа підпадає під проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, та висновок про придатність особи до несення військової служби в умовах воєнного стану;

2) виклад обставин, які вказують на те, що відсутні ризики, передбачені частиною першою статті 177 цього Кодексу, а також ризик ухилення особи, стосовно якої пропонується скасувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, від проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Слідчий суддя або суд, який розглядає кримінальне провадження, розглядає клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період невідкладно. За наявності достатніх підстав слідчий суддя або суд має право скасувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою для подальшого проходження підозрюваним, обвинуваченим військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Підозрюваний, обвинувачений, стосовно якого скасовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, має невідкладно, але не пізніше 48 годин з моменту оголошення ухвали про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з`явитися до відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації.

У разі нез`явлення такої особи у зазначений в абзаці першому цієї частини строк до відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації, а також у разі отримання такою особою відмови територіального центру комплектування та соціальної підтримки у проходженні військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період територіальний центр комплектування та соціальної підтримки невідкладно, але не пізніше 24 годин, інформує про такі обставини прокурора. Прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин, подає клопотання про обрання стосовно особи, зазначеної у цій частині, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний, обвинувачений, стосовно якого скасовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, має невідкладно, не пізніше 24 годин, з`явитися до відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації. У разі нез`явлення такої особи у зазначений в абзаці першому цієї частини строк до відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації прокурор подає клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Контроль за виконанням ухвали слідчого судді або суду про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період покладається на прокурора.

Отже, нормами даної статті визначено чіткий порядок скасування підозрюваному (обвинуваченому) запобіжного заходу у виді тримання під вартою для призову на військову службу під час мобілізації, а також визначено перелік суспільно-караних діянь, за вчинення яких до підозрюваного (обвинуваченого) неможливо застосувати правові наслідки щодо скасування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для призову на військову службу під час мобілізації.

Зокрема, підозрюваний чи обвинувачений, який тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також деяких інших злочинів, має право звернутися до прокурора, а не безпосередньо до суду, з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, а прокурор, в свою чергу, за результатами розгляду такого клопотання, має право звернутися до суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, яке, серед іншого, повинно містити виклад обставин, які свідчать про придатність підозрюваного (обвинуваченого) до несення військової служби в умовах воєнного стану, а також відсутність ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України.

Тобто, саме прокурор, а не сам обвинувачений, є суб`єктом звернення до суду з клопотанням про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про скасування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для призову на військову службу під час мобілізації, не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 176, 177, 178, 183, 194, 197, 331, 372, 392 КПК України, суд

Ухвалив:

Клопотання прокурора про продовження міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів до 01 травня 2023 року включно.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів до 01 травня 2023 року включно.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів до 01 травня 2023 року включно.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду через Новозаводський районний суд міста Чернігова протягом семи днів з дня її оголошення

Повний текст ухвали виготовлено 07 березня 2023 року

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3