Справа № 601/289/23
Провадження № 1-кс/601/193/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2023 року місто Кременець

Слідчий суддя Кременецького районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 в залі суду у м.Кременець, розглянувши клопотання слідчої СВ Кременецького РВП ГУНП у Тернопільській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Кременецької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кременець Тернопільської області, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , фактично проживаючого АДРЕСА_2 , громадянина України, українця, одруженого, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, з вищою освітою, непрацюючого, не депутата, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

ВСТАНОВИВ:

27.02.2023 слідча СВ Кременецького РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_7 за погодженням із прокурором Кременецької окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000104 від 07.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб згідно з Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022. Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25.04.2022 строком на 30 діб згідно з Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022. Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022. Указом Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 23.08.2022 строком на 90 діб. Указом Президента України від 07.11.2022 № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 21.11.2022 строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01 лютого 2023 року близько 15 год. 40 хв. (точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_2 був добре обізнаний, що в Україні, відповідно до вищевказаних нормативно-правових актів введено воєнний стан. Так, перебуваючи у приміщенні магазину роздрібної торгівлі « ІНФОРМАЦІЯ_3 », що розташований за адресою АДРЕСА_3 , у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення нового зовнішнього акумулятора торговельної марки «PowerBank», потужністю 30 000 Ампер, який належить фізичній особі - підприємцю ОСОБА_8 , реєстраційний номер облікової картки платників податків НОМЕР_1 , місцезнаходження фізичної особи-підприємця: АДРЕСА_4 , тобто на таємне викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій кримінально-протиправний умисел, направлений на умисне таємне викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану, 01 лютого 2023 року близько 15 год. 40 хв. (точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_6 , перебуваючи у приміщенні магазину роздрібної торгівлі « ІНФОРМАЦІЯ_3 », що розташований за адресою АДРЕСА_3 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, знаючи, що його дії є таємними для інших осіб, шляхом вільного доступу викрав новий зовнішній акумулятор торговельної марки «PowerBank», потужністю 30 000 Ампер, який належить фізичній особі - підприємцю ОСОБА_8 , після чого з викраденим майном покинув місце скоєння кримінального правопорушення, маючи реальну можливість розпоряджатись викраденим на власний розсуд.

Своїми умисними діями, ОСОБА_6 спричинив фізичній особі - підприємцю ОСОБА_8 , матеріальну шкоду на загальну суму 800 (вісімсот) гривень.

Підставою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 у виді особистого зобов`язання є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_6 згідно з вимогами пунктів 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також встановлено обставини, які виправдовують даний запобіжний захід та підтверджують наявність зазначених ризиків.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

В судовому засіданні прокурор підтримав вимоги клопотання, посилаючись на зазначені в клопотанні підстави, просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покласти на нього обов`язки передбачені ч.5 ст. 194 КПК України. В цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечили віносно задоволення клопотання.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання документи, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого, з таких підстав.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Запобіжні заходи під час досудового розслідування можуть застосовуватися до особи, яка набула процесуального статусу підозрюваного.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст. 276-279 КПК України, повідомлено про підозру; особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення; або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Слідчий суддя встановив, що Кременецьким РВП ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000104 від 07.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

27.02.2023 відносно ОСОБА_6 складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке останній отримав 27.02.2023, що вбачається із власноручного підпису ОСОБА_6 .

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_6 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

За відсутності заперечень щодо процесуального статусу підозрюваного при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу дослідженню підлягають три групи обставин:

-чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;

-чи наявні ризики кримінального провадження;

-чи наявні відомості на переконання того, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам кримінального провадження;

-індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.

Отже, при вирішенні поставленого питання слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених критеріїв в їх взаємозв`язку.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі Murrаy v.United Kingdom , 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме в таємному викрадені чужого майна (крадіжка) в умовах воєнного стану.

Долучені до клопотання матеріали свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме це підтверджує: витяг з ЄРДР №0000104 від 07.02.2023; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 06.02.2023, протоколом допиту потерпілого від 07.02.2023, письмовими поясненнями ОСОБА_6 від 07.02.2023, заявою ОСОБА_6 , протоколом добровільної видані та огляду віж 07.02.2023, протоколом допиту свідка від 14.02.2023, протоколами огляду відеозаписів від 13.02.2023.

Повідомлена ОСОБА_6 підозра є обґрунтованою, вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а обов`язки, про покладення (продовження) яких клопоче слідчий у разі обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому розгляду, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може:

-переховуватися від органів досудового розслідування та суду,

-незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

Серед ризиків, які передбачені ст. 177 КПК України та які знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, є ризик переховування підозрюваного ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду, який передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Так, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких і передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк до 8 років.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний з`являється на виклики до суду та з`явився на розгляд вказаного клопотання. Однак, досудове розслідування, як процедура, пов`язана з притягненням особи до відповідальності, не є статичним, що обумовлює можливість непрогнозованої зміни поведінки такої особи. Адже співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його потенційного ув`язнення у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у перспективі робить цей ризик достатньо високим.

Відомостей про міцні соціальні зв`язки підозрюваного, яких було б достатньо для утримання підозрюваного в місці його проживання, слідчому судді не надані.

Отже, оцінюючи можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії вірогідними в будь-який момент кримінального провадження. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

При встановленні наявності ризику незаконного впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, тобто ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками та потерпілими у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілого та дослідження їх судом.

При цьому, є достатні підстави вважати, що перебування у статусі підозрюваного може викликати у підозрюваного активні дії щодо впливу на свідків, потерпілого у цьому кримінальному провадженні з метою уникнення кримінальної відповідальності

Разом з тим, слідчий суддя приходить до висновку, що існування ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином не знайшло свого підтвердження за результатами розгляду цього клопотання.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до переконання про наявність двох ризиків кримінального провадження, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий у клопотанні та прокурор у судовому засіданні. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності додаткові обставини, відповідно до ст. 178 КПК України.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу враховує такі обставини:

- надані відомості свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України;

- інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до тяжкого і у разі визнання підозрюваного винуватим йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років;

- станом на сьогоднішній день ОСОБА_6 виповнилося 34 повних років, відомостей про стан здоров`я слідчому судді не надано;

- підозрюваний одружений, на утриманні має трьох неповнолітніх дітей;

- відомостей про майновий стан підозрюваного слідчому судді не надано;

- підозрюваний ОСОБА_6 раніше не судимий;

Щодо застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання.

Особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу (ч. 1 ст. 179 КПК України).

З урахуванням доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, існування ризиків, передбачених п.1, п.3, п.4 ч. 1 ст. 177 КПК України, даних про особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування запобіжного заходу до ОСОБА_6 є необхідним і, що саме запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання зможе запобігти існуючим ризикам, а тому клопотання належить задовольнити.

У клопотанні слідчого також порушується питання про покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, не відлучатися із м.Кременець Кременецького району Тернопільської області без дозволу слідчого, прокурора, або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання.

З огляду на тяжкість, характер вчиненого кримінального правопорушення, існуючих ризиків, слідчий суддя вважає обґрунтованою вимогу cлідчого про покладення на ОСОБА_6 обов`язку, передбаченого п.1,2,3 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України необхідне з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання існуючому ризику та ефективності здійснення кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу

Згідно ч. 1 ст. 176 КПК України встановлена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою).

В свою чергу, особисте зобов`зання по встановленій ч. 1 ст. 176 КПК України ієрархії тяжкості є найменш обтяжливим запобіжним заходом із передбаченого законом.

З урахуванням встановлених слідчим суддею обставин з покладенням на підозрюваного обов`язків, особисте зобов`язання забезпечує мету застосування запобіжних заходів, забезпечить можливість контролю за поведінкою підозрюваного з боку органу досудового розслідування та повною мірою може запобігти наявним ризикам кримінального провадження без надмірного обмеження свободи підозрюваного.

У зв`язку із обранням підозрюваному запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою та встановлення ризиків кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне визначити обов`язки, які кореспондуються з встановленими ризиками кримінального провадження, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, не відлучатися із м.Кременець Кременецького району Тернопільської області без дозволу слідчого, прокурора, або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання.

Строк особистого зобовязання та дії покладених на нього обов`язків встановлюється слідчим суддею до 23 год. 59 хв. 26.04.2023 року в межах строку досудового розслідування.

Окремо слід зауважити, що згідно зі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального провадження.

За таких обставин, клопотання слідчої підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 179, 193, 194, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчої СВ Кременецького РВП ГУНП у Тернопільській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Кременецької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; не відлучатися із м. Кременець, Кременецького району Тернопільської області без дозволу слідчого, прокурора, або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання;

Повідомити підозрюваному ОСОБА_6 письмово під розпис покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язків до 23 год. 59 хв. 26 квітня 2023 року.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчу СВ Кременецького РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_9 .

Копію ухвали негайно після її оголошення вручити підозрюваному ОСОБА_6 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та проголошено 28.02.2023 року о 11 год. 00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1