Справа № 336/1333/23
Провадження № 1-кс/336/178/2023
У Х В А Л А

Іменем України

13.03.2023 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м.Запоріжжя в складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 , за участю: представника заявника: адвоката ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжя в залі суду скаргу ОСОБА_5 , яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань по його заяві від 04.02.2023 року, -

В С Т А Н О В И В:

15.02.2023 року адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 звернувся до суду зі скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб ВП №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою від 04.02.2023 року.

Скарга мотивована тим, що 04.02.2023 року він звернувся до ВП №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області із заявою про вчинення щодо нього кримінального правопорушення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які протиправно заволоділи майном, яке перебувало у квартирі померлої ОСОБА_8 .

Однак вищевказана заява була проігнорована, жодних дій, спрямованих на внесення наданих ним відомостей до ЄРДР не вчинялося.

В судовому засіданні заявник вимоги скарги, яка ним уточнювалася, підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Слідча у судовому засіданні заперечувала проти задоволення скарги, оскільки заявник невірно зазначив правову кваліфікацію, викладене ним не утворює об`єктивної сторони ст. 190 КК України, дії осіб щодо яких заявляє ОСОБА_5 можуть бути кваліфіковані як самоуправство. Обставни викладені у заяві скаржником не доведені, а саме його право на майно, яким заволоділи ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про наявність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 04.02.2023 року він звернувся до ВП №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області із заявою про вчинення щодо нього кримінального правопорушення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які протиправно заволоділи майном, яке перебувало у квартирі померлої ОСОБА_8 .

Можливо здійснена попередня кваліфікація дій ОСОБА_9 та ОСОБА_7 може бути некоректною, зобов`язання органу досудового розслідування внесення відомостей до СРДР з наперед визначеною кваліфікацією не сприятиме досягненню мети кримінального провадження.

Водночас, дії ОСОБА_6 та ОСОБА_7 явно виходять за межі нормальної поведінки та цивільного делікту та можуть містити склад кримінального правопорушення. Зокрема, заява про вчинення кримінального правопорушення містить опис обставин, за яких ОСОБА_10 та ОСОБА_7 усвідомлюючи, що у них відсутня належна правова підстава, звернули на свою користь, (заволоділи, викрали тощо) рухомим майном (коштовностями), які належали померлій ОСОБА_8 і щодо яких заявник має законні та обґрунтовані підстави вважати, що вони перейшли у його власність у порядку спадкування з моменту смерті спадкодавця.

У відповідності до правової позиції Апеляційної палати Витого антикорупційного суду (ухвала від 24 жовтня 2022 року, по справі 991 /4442/22 визначено, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до СРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення мас зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами СРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України № 9-49 0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до СРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те. що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу йото занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінальною правопорушення, пі предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідне Рішенню Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року, згідно якого встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів мас забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено піл час розгляду відповідних питань, хоча о у двох судових інстанціях: законодавець має запровадиш такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви. повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінальної о провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.

Верховний Суд у своїй постанові від 16 травня 2016 року наголосив, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінальної о правопорушення, то та таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно мас бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин. Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до СРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення па основі критеріїв викладених вище.

Водночас, вважаю, що викладені в заяві в інтересах ОСОБА_11 відомості свідчать про наявність імовірності вчинення кримінального правопорушення і такі відомості нс є абстрактними та дозволяють визначити попередню кваліфікацію предмет, межі та напрямок досудового розслідування. Крім того, ст. 214 КПК України не передбачено обов`язок слідчого, прокурора вносити відомості до СРДР за тією кваліфікацією, яка зазначена в заяві.

Зазначене право породжує відповідний обов`язок органів прокуратури, досудового розслідування своєчасно відреагувати на такі звернення у передбачений законом спосіб, тобто відповідно до встановленої процесуальним законом процедури.

В силу частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною сьомою статті 214 КПК України передбачено, що якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний невідкладно, але не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.

Згідно з положеннями частини другої зазначеної статті досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Частиною першою статті 25 КПК України передбачено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Відповідно до частини четвертої статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, посадовими особами поліції не виконано вимоги частини першої статті 214 КПК України.

Як уже зазначалося, відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Вищий Спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своєму інформаційному листі № 1640/0/4-12 від 09 листопада 2012 р. "Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування" роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Отже, якщо відомості до ЄРДР в порушення ст. 214 КПК внесені не були, то в заявника є право на оскарження такої бездіяльності до суду в порядку ст. 303 КПК. У разі ж оскарження бездіяльності прокурора чи слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 303 КПК) суть розгляду справ даної категорії полягає у встановленні, чи дотримувався прокурор чи слідчий процедури, визначеної ч. 1 ст. 214 КПК щодо 24-годинного терміну внесення відомостей до ЄРДР. Слідчий суддя при розгляді скарги не повинен встановлювати обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину або досліджувати докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.

Кожен, чиї права та свободи, викладені у «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи (Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Державам-членам СЕ, прийнята Комітетом Міністрів 12.05.2004 року).

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права, що визначено у рішенні ЄСПЛ «Chahal v. the UK», n. 145.

Крім того, у рішенні ЄСПЛ від 13.12.2012 року «SouzaRibeiro v. France» визначено, що особлива увага має приділятися забезпеченню оперативності вирішення питань, порушених при зверненні до засобу юридичного захисту, оскільки не виключено те, що надмірна тривалість такої процедури може позначитися на адекватності такого засобу.

Наразі жодних матеріалів кримінального провадження чи доказів того, що свідчать про факт внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 як представника ФГ «Кальній» від 15.11.2021 до суду не надходило, а відтак слідчий суддя вважає, що невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є порушенням процесуальних прав заявника.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідним задовольнити скаргу.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2, 9, 25, 214, 303, 306, 307 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Скаргу задовольнити.

Зобов`язати орган досудового слідства відділ поліції №3 Запорізького районного управління поліції ГУ НП в Запорізькій області вчинити наступні дії: розглянути заяву адвоката ОСОБА_3 від 04.02.2023 про вчинення відносно ОСОБА_12 кримінального правопорушення; опитати ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .. ОСОБА_7 для точного з`ясування обставин події та вірної кваліфікації кримінального правопорушення; внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення відносно ОСОБА_5 кримінального правопорушення відповідно до визначеної органом досудового розслідування кваліфікації.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1