Провадження № 1-кс/344/4917/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2022 року м. Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , та її захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження № 0001249 від 11.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернулась з вказаним клопотанням, в обґрунтування якого покликалась на те, що слідчим відділом Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001249 від 11.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 при невстановлених слідством місці та обставинах, з метою незаконного збагачення, вступила у злочинну змову із ОСОБА_7 .

З цією метою, ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 прибули до м. Івано-Франківська.

Реалізуючи свій протиправний умисел, спрямований на незаконне заволодіння чужим майном, 11.08.2022, приблизно в 11 год, ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_7 , направились до церкви «Різдва Пресвятої Богородиці» по вул. Чорновола, у м. Івано-Франківську.

Перебуваючи за вказаною адресою, ОСОБА_5 спільно із ОСОБА_7 зустріли потерпілу ОСОБА_8 .

Після цього, ОСОБА_5 спільно із ОСОБА_7 , будучи об`єднаними єдиним неправомірним умислом, підійшли до ОСОБА_8 та повідомили завідомо неправдиву інформацію про те, що ОСОБА_5 ніби - то здійснює обряд для отримання грошових коштів та оздоровлення.

Будучи введеною в оману, ОСОБА_8 з метою надання грошових коштів для проведення обряду, провела ОСОБА_5 та ОСОБА_7 за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 .

Прибувши за вказаною адресою, ОСОБА_8 , будучи введеною в оману, зайшла до приміщення квартири АДРЕСА_2 , звідки із схованки між книжками дістала гаманець темно червоного кольору, із грошовими коштами у сумі 6000 доларів США купюрами по 100 доларів США та поставивши їх у поліетиленовий пакет, вийшла на вулицю, де в цей час її чекали ОСОБА_7 та ОСОБА_5 .

Реалізуючи свій протиправний корисливий умисел, ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_7 , будучи об`єднаними єдиним неправомірним умислом, діючи з корисливих спонукань та з метою незаконного збагачення, під час дії воєнного стану, який введений згідно Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами, востаннє внесеними Указом Президента України № 573/2022 від 12.08.2022, затвердженим Законом України № 2500-ІХ від 15.08.2022), діючи згідно розподілених ролей скориставшись тим, що ОСОБА_7 відволікає увагу потерпілої ОСОБА_8 , ОСОБА_5 під приводом обряду, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, за попередньою змовою із ОСОБА_7 , переконавшись в тому, що потерпіла не усвідомлює факту протиправного вилучення її майна, таємно замінила пакет із грошовими коштами на інший, в якому знаходилися розірвані зошити, тим самим його викрала.

Після проведення обряду, потерпіла ОСОБА_8 , будучи введеною в оману ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , забрала пакет із ніби-то грошовими коштами, вважаючи, що цей обряд є необхідним та вигідним для неї та повернулась до квартири.

В свою чергу, ОСОБА_5 , спільно із ОСОБА_7 , після вчинення кримінального правопорушення покинули місце вчинення злочину, а викраденими грошовими коштами розпорядилися на власний розсуд, чим спричинили потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду в сумі 6000 доларів США, що згідно офіційного курсу НБУ станом на 11.08.2021 становить 219 360 гривень.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Артемівськ, Донецької області, проживаюча АДРЕСА_3 , тимчасово проживаюча АДРЕСА_4 , українка, громадянка України, не працююча, раніше не судима.

10 листопада 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри, врученої ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення особи для впізнання із потерпілою ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом пред`явлення для впізнання із свідком ОСОБА_11 , протоколом огляду відеозапису, постановами про визнання речових доказів та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, покликаючись на викладені в ньому обставини, просив клопотання задовольнити та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити розмір застави в межах норми вимог КПК України за тяжкістю злочину.

Захисник у судовому засіданні вказала, що клопотання не обґрунтоване, кваліфікація злочину невірна, потерпіла добровільно передала підзахисній пакет з коштами, відтак в даному випадку наявні шахрайські дії. Окрім того, слідством не доведено, що саме 6 тис доларів було у конверті, відтак у задоволенні клопотання просила відмовити вцілому.

Підозрювана підтримала думку захисника.

Заслухавши прокурора, підозрювану і її захисника, та дослідивши матеріали клопотання вважаю наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України підозрюваний, обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб.

В ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду (вказаний ризик існує, оскільки покарання за злочини, в якому підозрюється ОСОБА_5 , зокрема за ч. 4 ст. 185 КК України передбачено максимальне покарання вісім років позбавлення волі, що свідчить про можливість підозрюваного, здійснити спроби уникнути покарання, шляхом переховування від органів досудового розслідування та суду);

- п. 3 незаконно впливати на свідків та потерпілу ОСОБА_8 , у цьому кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 відоме місце проживання останньої;

- п. 5 вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрювана ОСОБА_5 не має сталих соціальних зв`язків, постійного джерела доходу немає, тому що офіційно не працює, вчинила тяжкий злочин, тому з метою отримання засобів для існування може продовжити свою злочинну діяльність.

Наявні у матеріалах кримінального провадження докази у їх сукупності дають підстави слідчому судді прийти до висновку, що органами досудового розслідування обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Артемівськ, Донецької області, проживаюча АДРЕСА_3 , тимчасово проживаюча АДРЕСА_4 , українка, громадянинка України, не працююча, раніше не судима.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 § 1 (c) Конвенції, передбачає наявність обставин, або відомостей, як переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа можливо вчинила злочин».

Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення особи для впізнання із потерпілою ОСОБА_8 , протоколом огляду відеозапису, постановами про визнання речових доказів та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що в судовому засіданні підозрювана надаючи пояснення сказала, що оскільки вона вміє лікувати, то просто надала лікування потерпілій, безоплатно. В подальшому, на запитання суду чому у протоколі допиту підозрюваного від 10.11.2022р. вона зазначила, що дійсно взяла у потерпілої 10000грн. та 60євро, підозрювана вже відповіла, що взяла ці кошти, але не 6000 доларів як вказує потерпіла. Також, на запитання слідчого судді чому поміняла зміст пакету з наявними грошовими коштами потерпілої на пакет з порваними аркушами із зошиту, підозрювана не могла відповісти.

Суд погоджується з доводами захисту, що протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом пред`явлення для впізнання із свідком ОСОБА_11 , не доводиться саме вчинення кримінального правопорушення та такі докази не можуть слугувати підставою підтвердження події 11.08.2022р., що відбулася з потерпілою, оскільки поїздка на таксі 11.08.2022р. і свідчення таксистів не можуть однозначно слугувати таким підтвердженням. Однак, органами слідства у сукупності з іншими наявними доказами може бути зроблено висновок у подальшому під час слідства.

Відповідно до ст. 29 Конституції України, ст. 9 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права 1966 p., ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р. та відповідних положень низки інших міжнародно-правових актів з прав людини і судочинства кожна людина має право на свободу і особисту недоторканність. Застосування до неї як до підозрюваного чи обвинуваченого запобіжних заходів є істотним обмеженням цього права, а тому можливе лише у виняткових випадках, за наявності передбачених законом підстав і в передбаченому законом порядку.

Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого та за нього передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Частиною 1 ст.183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, а до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вбачається, що застосування запобіжних заходів вже можливо при наявності ризиків. Ризик - це не визначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність встановлених на досудовому розслідуванні ризиків, передбачених у п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які на даний час існують, а твердження сторони захисту спростовуються матеріалами клопотання.

Також, з врахуванням подій війни, яка на даний час пов`язана з нападом рф на Україну, а також поважний вік потерпілої та корисливі спонукання підозрюваних під час дії воєнного стану ошукати людину, яка віддає так необхідні заощадження, суд відхиляє доводи сторони захисту, що таке клопотання є необґрунтованим, при цьому що кваліфікація вчиненого кримінального правопорушення може вподальшому перевірятися органами слідства.

Підсумовуючи наведене, слідчий суддя вважає, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть в повній мірі запобігти наведеним ризикам, а відтак не будуть здатними і забезпечити дієвість даного кримінального провадження.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість інкримінованого злочину, міцність соціальних зв`язків підозрюваного та характеризуючи його особу дані, те що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, зважає на те, що під час досудового слідства встановлено, а в судовому засіданні підтверджено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і приходить до переконання, що клопотання слід задовольнити.

Разом із тим, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом (ч.3 ст. 183 КПК України).

Розмір застави, у відповідності до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, враховуючи позицію Європейського Суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання сховатися, те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України), зважаючи на обставини кримінального правопорушення, мотив кримінального правопорушення, тяжкість злочину, який інкримінується підозрюваній, розмір завданих злочином збитків, характеристику підозрюваної та її майновий стан, з огляду на вимоги щодо того, що застава повинна достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваною покладених на нею обов`язків та не може бути завідомо непомірною для неї, то слідчий суддя, вважає за необхідне визначити розмір застави в межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень.

На переконання слідчого судді з отриманих пояснень та доказів внесення застави саме в такому розмірі зможе в повній мірі гарантувати належне виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків під час досудового розслідування.

За змістом ч. 2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Таким чином строк тримання під вартою підлягає обчисленню з моменту взяття під варту, а саме з 11 листопада 2022 року.

Виходячи з викладеного, на підставі ст.ст. 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись ст.ст. 131,132, 176-178, 182-184, 193, 194,197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк 60 днів до 09 січня 2023 року включно, в межах строку досудового розслідування.

Тримання під вартою ОСОБА_5 здійснювати в Івано-Франківській установі виконання покарань (№12).

Розмір застави визначити в межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області (одержувач: ТУ ДСА України в Івано-Франківській області, код отримувача: 26289647, банк:ДКСУ України, м. Київ, МФО 820172, рахунок: UA15 259 002 000 002 265).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи слідчого, прокурора або суду, за кожною вимогою;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

3) утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками, в даному кримінальному провадженні;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Строк дії ухвали до 09 січня 2023 року включно.

Про прийняте рішення повідомити зацікавлених осіб.

Ухвала слідчого судді підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 14 листопада 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_12