справа №190/28/23
провадження №1-кп/176/81/23
УХВАЛА

23 березня 2023 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області

у складі: головуючої судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

судового розпорядника ОСОБА_3 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жовті Води кримінальне провадженя по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 серпня 2022 року за №0000242,-

за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 ,-

ВСТАНОВИВ:

Органом досудового розслідування ОСОБА_4 ставиться за провину скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Дане клопотання прокурор обґрунтував тим, що 03 серпня 2022 року слідчим суддею П`ятихатського районного суду ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16:00 годин 01.10.2022, з можливістю внесення застави в розмірі 52000 грн.

05 серпня 2022 року до ВП № 7 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло письмове повідомлення з ДУ «Криворізька установа виконання покарань № 3» про те, що після отримання та перевірки квитанції про сплату застави та підтвердження Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області від 04.08.2022 за № 1563/22, про надходження коштів на їх депозитний рахунок, ОСОБА_4 звільнений під заставу в розмірі 52000 грн. Вибув за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому ОСОБА_4 підписана розписка про ознайомлення зі ст.ст. 182, 194 КПК України та останній зобов`язався: прибувати за кожною вимогою до суду або іншого визначеного органу державної влади, прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю, не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи сул про зміну свого місця проживання та місця роботи, утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, не відвідувати місця, визначені слідчим суддею, судом, докласти зусиль до пошуку роботи, навчання, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи для виїзду з України.

Під час подальшого проведення досудового розслідування було встановлено, що місцезнаходження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , невідоме.

28 вересня 2022 року постановою слідчого ОСОБА_4 оголошено в розшук.

28 вересня 2022 року досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000242 від 02.08.2022 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України - зупинено.

29 вересня 2022 року слідчим суддею П`ятихатського районного суду винесено ухвалу про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

20 грудня 2022 року на підставі ухвали П`ятихатського районного суду від 29 вересня 2022 року місце знаходження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено та останнього доставлено до П`ятихатського районного суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

20 грудня 2022 року слідчим суддею П`ятихатського районного суду ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- впливати на свідків, потерпілих;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

На теперішній час строк тримання під вартою відносно обвинуваченого закінчується, судовий розгляд ще не розпочато, а ризики які враховувались при обранні вказаного запобіжного заходу продовжують існувати.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_6 , заперечуючи проти задоволення клопотання прокурора, просили застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходить до таких висновків.

Так, згідно положень ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. При цьому вирішення даного питання судом відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Аналізуючи вказану норму Закону, суд доходе висновку, що запобіжний захід скасовується або змінюється в судовому розгляді, якщо відпадає необхідність у застосуванні запобіжного заходу або в раніше обраному запобіжному заході. При цьому, на більш м`який запобіжний захід змінюється, якщо обвинувачення змінюється на менш тяжке або ступінь вірогідності неналежної поведінки обвинуваченого стає незначним.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу в кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним ризикам.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі і зазначені в даній нормі закону.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України,тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

За змістом ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, суд враховує вимоги Європейського суду з прав людини, який неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Європейський суд з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції» вказував на те, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів», а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Із викладеного слідує, що право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Враховуючи той факт, що ОСОБА_4 є раніше судимим, маючи незняту та непогашену в установленому порядку судимість підозрюється у вчиненні нового тяжкого злочину, при цьому раніше перебуваючи під заставою оголошувався в розшук у зв`язку із переховуванням від органів суду, не одружений, на утримані неповнолітніх або малолітніх дітей не має, офіційно не працевлаштований, отже не має будь-яких джерел матеріального доходу та міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя погоджується з наявністю ризиків його переховуватися від органів досудового розслідування або суду та вчинення ним нового кримінального правопорушення, що передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, оскільки на теперішній час у судовому засіданні не допитані потерпілий та свідки, обвинувачений може намагатися незаконно впливати на зазначених осіб з метою вплинути на їх покази, тобто наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України,.

Доводи сторони захисту щодо відсутності зазначених ризиків не відповідають дійсності.

Будь-яких доказів щодо наявності хронічних хвороб у обвинуваченого, які б недозволяли останньому утримуватися в умовах слідчого ізолятору, сторонами суду не надано.

Разом з тим, за глибоким переконанням суду, менш суворі запобіжні заходи, такі як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, на даний час не здатні забезпечити виконання своїх процесуальних обов`язків обвинуваченим.

Враховуючи викладене, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які існували під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшились та існують на даний час, суд вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора та продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому до 19 травня2023 року включно.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 369-372 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю села Миколаївка Дніпропетровської області, громадянину України, строк тримання під вартою до 19 травня 2023 року включно.

Копії ухвали вручити учасникам судового провадження до відома та направити до державної установи «Криворізької установа виконання покарань (№3)» для належного виконання.

Ухвала суду, в частині продовження строку тримання під вартою обвинуваченому, може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області ОСОБА_7