Єдиний унікальний номер судової справи №678/43/23
Номер провадження №1-кс-678-46/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2023 року смт Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Летичів клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке подане слідчим слідчого відділення Відділу поліції №3 Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області лейтенантом поліції ОСОБА_4 і погоджене прокурором Летичівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 15 січня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України,

щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Розсохувата Летичівського району Хмельницької області, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, офіційно не працюючого, на утриманні неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб немає, інвалідність відсутня, раніше не судимого в силу ст. 89 КК України,

ВСТАНОВИВ:

27 січня 2023 року надійшло клопотання слідчого, за змістом якого ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України і під час досудового розслідування наявні ризики, передбачені п. 1, п. 3, п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, визначити можливість внесення застави в розмірі, визначеному КПК України.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримали і просили таке задовольнити, з наведених у ньому підстав, окрім того, слідчий ОСОБА_4 пояснив, що при складанні клопотання у вступній частині помилково зазначено «15 січня 2022 року», яке необхідно читати: «15 січня 2023 року», що кореспондується з іншими матеріалами, долученими до клопотання.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 заперечили проти задоволення клопотання та просять обрати більш м`який запобіжний захід, передбачений КПК України.

Заслухавши думку слідчого та прокурора, які підтримують подане клопотання, та думку підозрюваного та його захисника, які заперечують щодо його задоволення, дослідивши матеріли, додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

В силу ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Законодавець у ч. 1 ст. 183 КПК України визначив, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

У п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що обґрунтована підозра - це існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006, №3477-IV встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Пунктом «с» ч.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Згідно Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про подію внесені 15 січня 2023 року за №0000024, правова кваліфікація - ч. 5 ст. 185 КК України, особа, яку повідомлено про підозру ОСОБА_5 . При цьому, суд погоджується з доводами слідчого, що при складанні клопотання про обрання запобіжного заходу у вступній частині була допущена описка у даті внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яку необхідно читати як: «15 січня 2023 року».

27 січня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України.

Відповідно до повідомлення про підозру, клопотання та доданих матеріалів орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_5 , достовірно знаючи про те, що в Україні введено та діє правовий режим воєнного стану у зв`язку із воєнною агресією військ Російської Федерації на території України, згідно Указу Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який Указами Президента України №133/2022, №259/2022, №341/2022, №573/2022, №757/2022 продовжено до 19 лютого 2023 року, вирішив вчинити таємне викрадення майна ОСОБА_7 .

Так, 14 січня 2023 року близько 11 год. ОСОБА_5 , перебуваючи у житловому будинку ОСОБА_7 за місцем свого проживання, що знаходиться по АДРЕСА_2 , пройшов до шафи, розташованої у спальній кімнаті будинку, та достовірно знаючи, що у ній потерпіла зберігає свої грошові заощадження, вирішив їх викрасти.

Тоді ж, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, переслідуючи корисливий мотив, передбачаючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння і свідомо бажаючи настання таких наслідків, ОСОБА_5 відчинив шафу та дістав із неї загорнуті у капюшон належні ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 80000 грн. та 20000 доларів США, що згідно курсу НБУ станом на 14 січня 2023 року становило 36,5686 грн. за один долар США (36,5686 х 20000 = 731372 грн.), після чого заховав вказані грошові кошти у лівий рукав своєї куртки та пішов з місця події, і таким чином таємно їх викрав, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 811372 грн., що є особливо великим розміром.

Так, сформувавши повідомлення про підозру орган досудового розслідування має обґрунтовані підстави вважати, що кримінальне правопорушення вчинив ОСОБА_5 .

Долучені до клопотання слідчим докази дають слідчому судді правові підстави при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу вважати, що підозра у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення є обґрунтованою.

Зміст клопотання свідчить, що ризики, які у ньому зазначені, дійсно наявні.

Так, орган досудового розслідування кваліфікує дії підозрюваного ОСОБА_5 за ч. 5 ст. 185 КК України як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах.

Злочин, передбачений ч. 5 ст. 185 КК України, у відповідності до вимог ч. 6 ст. 12 КК України, є особливо тяжким і законодавець передбачає покарання за його вчинення у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Тобто, у разі доведення винуватості підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину йому може бути призначене реальне відбування покарання.

Суд вважає обґрунтованими доводи клопотання прокурора, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: перебування ОСОБА_5 на свободі може зашкодити проведенню досудового розслідування, адже він усвідомлює тяжкість висунутої підозри, а також те, що йому загрожує покарання у виді позбавлення волі та його реальне відбування у місцях позбавлення волі. Крім того, враховується, що в Україні відповідно до Указу Президента України № 64/2022, затвердженого законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, введено воєнний стан, який був неодноразово продовжений, та те, що підозрюваний усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення може переховуватись від органів досудового розслідування та суду та має реальні можливості покинути територію України з цією метою, поза межами пункту пропуску державного кордону України, а також переховуватись на території України.

Існує також ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливого незаконного вчинення підозрюваним фізичного та психологічного тиску на потерпілу із якою проживав в одному будинку близько шести місяців і яка є бабусею його співмешканки, а також свідків для зміни ними показань або відмови від дачі показів.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК, адже ОСОБА_5 офіційно ніде не працює, вже був засуджений вироком Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області 12 жовтня 2021 року і йому призначено покарання за ч. 1 ст. 190 КК України у вигляді одного року обмеження волі, застосовано ст.ст. 75, 76 КК України та звільнено від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком один рік. У жовтні 2022 року іспитовий строк закінчився, проте ОСОБА_5 14 січня 2023 року вчинив нове кримінальне правопорушення, у якому підозрюється органом досудового розслідування.

Суддя вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку, відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується підозрюваному, тяжкістю покарання, яке йому загрожує згідно санкції статті, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

При цьому суд звертає увагу, що КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК.

Виходячи з вищенаведеного, враховуючи тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , дані про особу підозрюваного, з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків та запобіганням наведеним у клопотаннях ризикам, до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не гарантуватиме та не забезпечуватиме запобігання вказаним ризикам та виконанням ним процесуальних обов`язків.

Як зазначено у ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законодавець у ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» установив у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2684 грн.

З урахуванням особи підозрюваного, тієї обставини, що він офіційно не працює, неодружений, дітей немає, а також того, що встановлений органом досудового розслідування розмір заподіяної ОСОБА_7 майнової шкоди становить 811 372 грн., слідчий суддя приходить до висновку про необхідність визначення розміру застави ближче до максимального, передбаченого п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, зокрема, двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Клопотання підлягає задоволенню і до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави.

Керуючись ст.ст. 110, 131-132, 176-178, 182-184, 196-198, 309-310, 369-372, 392-395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 27 березня 2023 року.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 671 000,00 грн.

В разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_5 , строком на час дії даної ухвали, покласти наступні обов`язки:

1) прибувати до Відділу поліції №3 Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, прокурора та суду, залежно від стадії кримінального провадження, за першим викликом;

2) не відлучатися за межі смт Летичів Хмельницького району Хмельницької області без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання чи роботи;

4) заборонити відвідування з метою розпивання спиртних напоїв, місця громадського харчування (кафе, бари, ресторани) на території Хмельницької області;

5) утриматися від спілкування з потерпілою та свідками, крім як у присутності слідчого, прокурора та суду в ході проведення слідчих дій та судового розгляду;

6) здати на зберігання до слідчого відділення Відділу поліції №3 Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області паспорт громадянина України для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

У разі невиконання зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.

В разі внесення застави підозрюваним ОСОБА_5 контроль за дотриманням визначених йому обов`язків покласти на Відділ поліції №3 Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області.

Строк дії ухвали - до 27 березня 2023 року.

Копію ухвали негайно після проголошення вручити підозрюваному та прокурору.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1

Слідчий суддя ОСОБА_1