Справа № 944/1144/23
Провадження №1-кс/944/169/23
28.02.2023 рокум.Яворів
слідчий СВ Яворівського ВП ГУ НП у Львівській області за погодженням з прокурором звернулася з клопотанням до слідчого судді Яворівського районного суду Львівської області про арешт майна.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.02.2023 надійшло повідомлення від працівників ДПСУ про те, що група осіб, організувала незаконний перетин державного кордону України громадянину ОСОБА_5
27.02.2023 постановою слідчого СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 мобільний телефон марки «SAMSUNG», білого кольору з чорним силіконовим чохлом на 128GB пам`яті з ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , які були отримані слідчим в порядку ст. 93 КПК України від ОСОБА_6 , визнано речовими доказами у межах даного кримінального провадження.
З метою збереження речових доказів, беручи до уваги те, що з вказаним мобільним телефоном необхідно провести ряд слідчих дій, та існують ризики, того, що використання телефону власником чи іншими користувачами може призвести до зміни, втрати, а також знищення слідів, які містить на собі вказаний мобільний телефон, або спричинить настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а також з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, майна, просить накласти арешт на вказане майно.
Слідчий СВ Яворівського РВП ГУ НП України у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_3 в судове засідання не прибула, однак подала заяву про розгляд клопотання у її відсутності, вимоги клопотання підтримує, просить його задовольнити.
Відповідно до ч.1,2 ст.172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе проводити судовий розгляд даного клопотання у відсутності учасників кримінального провадження.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалося.
Перевіривши доводи клопотання, додані до нього матеріали на підтвердження підстав для накладення арешту, слідчий суддя дійшов такого висновку.
27.02.2023 постановою слідчого СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 отримані в порядку ст. 93 КПК України предмети, визнано речовими доказами у межах даного кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно із ч. ч. 1, 2, 5 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно з ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Перевіривши клопотання слідчого про арешт майна, слідчий суддя вважає, що воно подано з додержанням вимог встановлених ст. 171 КПК України.
З огляду на наведене вище, зважаючи, що доводи слідчого є обґрунтованими і відповідають потребами досудового слідства, з метою збереження речових доказів, оскільки з вказаним мобільним телефоном необхідно провести ряд слідчих дій, та існують ризики, того, що використання телефона власником чи іншими користувачами може призвести до зміни, втрати, а також знищення слідів, які містить на собі вказаний мобільний телефон, або спричинить настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а також з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, майна, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слід задовольнити.
Крім того, слід зазначити, що відповідно до абз.2 ч.1 ст.174 КПК України - арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Тобто, після проведення процесуальних дій в кримінальному провадженні, власник майна може подати клопотання про скасування арешту майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Керуючись ст. ст. 170 -174 КПК України, слідчий суддя,
Накласти арешт на мобільний телефон марки «SAMSUNG», білого кольору з чорним силіконовим чохлом на 128GB пам`яті з ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 та сім картку мобільного оператора зв`язку Київстар з номером НОМЕР_3 .
Місцем зберігання речових доказів, а саме мобільного телефона марки «SAMSUNG», білого кольору з чорним силіконовим чохлом на 128GB пам`яті з ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 та сім картки мобільного оператора зв`язку Київстар з номером НОМЕР_3 , визначити камеру зберігання речових доказів Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області, що за адресою: м. Яворів, вул. Ів. Франка, 16 Львівської області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її підписання.

Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 КПК України за клопотанням власника/володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.

Слідчий суддя ОСОБА_1