Справа №:755/6064/22
Провадження №: 1-кс/755/768/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" квітня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000621 від 14.02.2023 року про скасування арешту майна,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

власника майна ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

Представник власника майна ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 звернуася до суду із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 02.11.2022 року, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000371 від 04.02.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

У судовому засіданні власник майна та її представник клопотання підтримали, просили його задовольнити, прокурор проти задоволення клопотання заперечував.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Із норм ст.26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 02 листопада 2022 року, за клопотанням прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000371 від 04.02.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, було накладено арешт на майно, на грошові кошти в сумах: 160 995 гривень, 7721 доларів США, 500 євро, 190 фунтів 210 GRU, 20 MOL, 200 Lei, 280 лір; чорнові записи, сумку з паперами з рукописними записами та чеками, мобільний телефон «Самсунг» IMEI НОМЕР_1 , системний блок марки HP, які вилучено 27.10.2022 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 шляхом заборони на їх відчуження та користування, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Згідно листа Дніпровської окружної прокуратури міста Києва №50-1815 вих-23, під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000371 від 04.02.2022 прийнято рішення про виділення в окреме кримінальне провадження №0000621 від 14.02.2023 матеріалів за фактом вилучення грошових коштів та майна за адресою АДРЕСА_1 .

Разом із тим, за результатами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000621 від 14.02.2023 слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП в місті Києві 21.02.2023 на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України винесено постанову про закриття кримінального провадження у зв`язку із відсутністю складу кримінального правопорушення у діях ОСОБА_3 .

Крім того, згідно договором позики від 25.10.2022 та розписки про одержання коштів - грошові кошти, які були вилучені 27.10.2022, за адресою: АДРЕСА_1 , належать ОСОБА_3 .

У той же час, органом досудового розслідування слідчому судді не надано доказів того, що вказане майно, у межах кримінального провадження №0000371 від 04.02.2022 року, є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, також не надано доказів того, що по ньому призначено експертизу.

Крім того, не надано доказів, що існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що майно є доказом злочину.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Крім того, на підставі вимог ч.5 ст.9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

Також, у ст.1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Оцінюючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом і завданням цього кримінального провадження, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.110, 131, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000621 від 14.02.2023 року про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 02 листопада 2022 року, у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000371 від 04.02.2022 року, з 160 995 гривень, 7721 доларів США, 500 євро, 190 фунтів 210 GRU, 20 MOL, 200 Lei, 280 лір, чорнових записів, сумки з паперами з рукописними записами та чеками, мобільного телефону «Самсунг» IMEI НОМЕР_1 , системного блоку марки HP, які були вилучені 27.10.2022 року під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Вилучене майно повернути власнику, ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: