Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/435/23

Номер провадження: 1-кс/511/256/23

18.02.2023 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого відділення №1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт Цебрикове Великомихайлівського району Одеської області, громадянина України, який зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , з базовою середньою освітою, неодруженого, не працюючого, у лікаря нарколога та психіатра на обліку не перебуваючий, раніше неодноразово судимого за вчинення тяжких злочинів, останнього разу засуджений вироком від 06.04.2017 Великомихайлівського районного суду Одеської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 5 років 1 місяця позбавлення волі, достроково звільнений 13.07.2021, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України-

ВСТАНОВИВ:

17 лютого 2023 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що 15.02.2023 року до чергової частини відділення поліції № 1 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 15.02.2023 року по АДРЕСА_2 ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який знаходиться під адміністративним наглядом при розпиванні спиртних напоїв з ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканцем АДРЕСА_3 виникла сварка в ході якої ОСОБА_6 дерев`яною палицею наніс тілесні ушкодження ОСОБА_7 з якими останній був доставлений до Великомихайлівської багатопрофільної лікарні з діагнозом: ЗЧМТ, перелом склепіння черепа, внутрішньо мозковий крововилив, забійно-рвані рани лобної та тім`яної ділянки ліворуч, кома, термічний опік правої нижньої кінцівки (стегна, коліна, гомілки, стопи), площею 8-9%, загальна гіпертонія, алкогольне сп`яніння.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.02.2023 близько 22:00 год. ОСОБА_6 , який знаходиться під адміністративним наглядом, перебував за місцем свого проживання у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_2 , де під час розпивання спиртних напоїв на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин між ним та ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 виникла сварка, в ході якої у ОСОБА_6 виник умисел на нанесеннятілесних ушкоджень ОСОБА_7 . З метою реалізації якого, він будучи у стані алкогольного сп`яніння, направився до веранди будинку, де взяв з підлоги дерев`яну палицю довжиною 95 см., діаметром 6,5 см. з якою підійшов до ОСОБА_7 , який знаходився на подвір`ї вказаного будинку, та реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , діючи навмисно з метою спричинення тілесних ушкоджень, усвідомлюючи небезпеку своїх дій для життя і здоров`я останнього, бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, умисно наніс декілька ударів дерев`яною палицею в область голови ОСОБА_7 .

Своїми протиправними умисними діями ОСОБА_6 спричинив ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, перелом склепіння черепа, внутрішньо мозковий крововилив, забійно-рвані рани лобної та тім`яної ділянки ліворуч, які відноситься до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя.

Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, кваліфікованого як умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження небезпечне для життя в момент заподіяння.

«16» лютого 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме у спричиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, яке небезпечне для життя в момент заподіяння.

Підозра щодо ОСОБА_6 ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах

На думку слідчого та прокурора є виправданим застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, старший слідчий та прокурор зауважили, що застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо з наступних підстав.

Обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, передбаченого статтею 179 КПК України, є недоцільним, ОСОБА_8 , раніше судимий , вчинив тяжкий злочин . Тому не має впевненості що він буде дотримуватись вимог, закріплених ст. 42 КПК України. На даний час органом досудового розслідування не завершено проведення всіх слідчих (розшукових) дій по кримінальному провадженню, зокрема не допитано всіх осіб, покази яких можуть суттєво вплинути на подальший хід досудового розслідування, тому є обґрунтована підстава вважати, що ОСОБА_6 при обранні більш м`якого запобіжного заходу, може почати впливати на потерпілого та свідків .

Позиція учасників справи.

Слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили задовольнити.

Підозрюваний та захисник не заперечували проти застосування проти нього запобіжного заходу , але просили обрати альтернативний запобіжний захід.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Відділенням №1 слідчого відділу Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000119 від 16.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України 18.02.2023 року кваліфікація підозри змінан на ч.2 ст.121 КК України. .

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим та прокурором доведено, що наразі наявні докази, які об`єктивно зв`язують підозрюваного вчиненням злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування.

Крім того, дослідженні матеріали клопотання свідчать про те, що дійсно, наразі існують ризики, які передбачені диспозицією статті 170 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування з метою уникнення від покарання, незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення; може знищити, сховати, спотворити речі, які мають важливе значення для встановлення істини по даному кримінальному провадженню.

Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу підозрюваного, а також те, що , не працює, та не має міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам в т. ч. і тиску на потерпілого та свідків , буде недостатнім застосування запобіжних заходів, аніж тримання під вартою та застава. Доказів наявності хвороби та документу про інвалідність суду не надано, як і не надано характеризуючих даних.

Слідчий суддя врахував практику Європейського суду з прав людини щодо наявності ризиків, який неодноразово зазначав, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними». У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (рішення ЄСПЛ за скаргою №26772/95 від 06.04.2000 року по справі «Лабіта проти Італії», пп. 162-165).

На виконання положень частини третьої статті 183 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним визначити заставу у розмірі тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що наразі становить 80520,00 гривень, та покласти на підозрюваного у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Норми права, які застосував слідчий суддя при розгляді клопотання.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжногозаходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Пункт четвертий частини другої статті 183 КПК України регламентує, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Суд приймає доводи прокурора такими , що вони дійсно обгрунтовані. На момент розгляду клопотання потерпілий ОСОБА_7 помер. Причина смерті встановлюється. Внесені відомості , щодо зміни підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення злочину.

Частина третя статті 183 КПК України визначає, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно частини 2 статті 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити .

Обрати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, з моменту затримання, тобто з 16 лютого 2023 року до 16 квітня 2023 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2023 року) в сумі 80520,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному.Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1