печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_3.,

при секретарі судових засідань ОСОБА_4.

за участю сторін:

представник володільця майна - ОСОБА_1

прокурора - ОСОБА_5.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням командира військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.08.2022 р. у справі №757/21258/22-к, в рамках кримінального провадження №0000016 від 10.08.2022,-

ВСТАНОВИВ:

25.11.2022 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання командира військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.08.2022 р. у справі №757/21258/22-к, в рамках кримінального провадження №0000016 від 10.08.2022.

В обґрунтування доводів клопотання, заявник вказує, що є необхідність у скасуванні арешту, оскільки майно належить саме військовій частині НОМЕР_1 , а тому з метою ефективності і раціонального використання в умовах воєнного стану військового майна військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, належного виконання завдання в умовах правового режиму воєнного стану, наявні необхідність у використанні арештованого ухвалою слідчого судді від 18.08.2022 майна при виконанні службово-бойових завдань при обороні України від збройної агресії російської федерації.

Адвокат в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував щодо скасування арешту, оскільки на момент накладення арешту не було встановлено кому належить майно, станом на сьогодні прокурор вказав, визначено, що дане майно належить саме військовій частині НОМЕР_1 .

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000016 від 10.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 410 КК України.

18.08.2022 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/21258/22-к було накладено арешт на майно, яке було вилучено 10.08.2022 в ході проведення огляду подвір`я цивільного будинку по АДРЕСА_1 , в рамках кримінального провадження №0000016 від 10.08.2022, а саме: БТР-70Д без ідентифікуючих ознак, на якому встановлені двигун марки Д245 30Е2 № НОМЕР_2 та радіатор НОМЕР_5; двигун марки Д245 30Е2 № НОМЕР_3 ; радіатори водяний та масляний; компресор; водяні трубопроводи; огородження для глушника; балка; повітряна труба нагнітача; щеплення; вентилятор; водяний насос; пошкоджений блок циліндрів; масляні фільтри; вхідні та вихідні жалюзі.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у заявника права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді 18.08.2022 року, при накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що метою накладення арешту є збереження речових доказів.

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

З врахуванням зазначеного, суд дослідивши матеріали клопотання, позицію учасників процесу, прийшов до висновку, що є необхідність у скасуванні арешту, оскільки станом на момент розгляду даного клопотання такий арешт є неактуальним.

Відтак, арешт на: БТР-70Д без ідентифікуючих ознак, на якому встановлені двигун марки Д245 30Е2 № НОМЕР_2 та радіатор НОМЕР_5; двигун марки НОМЕР_4 ; радіатори водяний та масляний; компресор; водяні трубопроводи; огородження для глушника; балка; повітряна труба нагнітача; щеплення; вентилятор; водяний насос; пошкоджений блок циліндрів; масляні фільтри; вхідні та вихідні жалюзі, підлягає скасуванню, у зв`язку з тим, що необхідність у ньому відпала та з метою належного його використання.

Відтак, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174, 379 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 18.08.2022 у справі №757/21258/22-к, а саме: БТР-70Д без ідентифікуючих ознак, на якому встановлені двигун марки Д245 30Е2 № НОМЕР_2 та радіатор НОМЕР_5; двигун марки НОМЕР_4 ; радіатори водяний та масляний; компресор; водяні трубопроводи; огородження для глушника; балка; повітряна труба нагнітача; щеплення; вентилятор; водяний насос; пошкоджений блок циліндрів; масляні фільтри; вхідні та вихідні жалюзі.

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_3