У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 жовтня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_2, розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_3, який діє в інтересах ТОВ «»Глобус Прайм», ОСОБА_1 про скасування арешту майна, який накладено ухвалою Берегівського районного суду від 06 липня 2022 року

У С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3, який діє в інтересах ТОВ «»Глобус Прайм», ОСОБА_1 про скасування арешту майна, який накладено ухвалою Берегівського районного суду від 06 липня 2022 року.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя зазначає наступне.

Як вбачається, що встановити особу, яка подала клопотання, неможливо, оскільки вона подана не в письмовому, а в електронному вигляді і не містить підпису особи, яка звертається з клопотанням.

Подання до суду клопотання в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи.

На виконання рішення Ради суддів України № 17 від 02.03.2018 року, яким було викладено в новій редакції Положення про автоматизовану систему документообігу суду, рішення Ради суддів України № 16 від 12.04.2018 року, наказу ДСА України від 22.12.2018 року № 628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» у місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми «Електронний суд» в тестовому режимі.

Підсистема «Електронний суд» забезпечує обмін процесуальними документами (надсилання та отримання документів) в електронному вигляді органами та установами правосуддя, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу.

З огляду на вищезазначене, що починаючи з дати прийняття наказу суди керуються вимогами розділу XI «Підсистема електронного суду» Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (у редакції рішення Ради суддів України 02.03.2018 № 17 зі змінами).

Отже, для подання процесуальних документів в електронній формі необхідно пройти передбачений підсистемою порядок реєстрації електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Крім того, Державною судовою адміністрацією України від 10 січня 2019 року № 15-560/19 було роз`яснено, що інформація про учасника судового процесу формується з даних, що зазначені в електронному цифровому підписі.

Згідно з п. 2, 6 розділу ХІ вказаного Положення учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи. Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі ЕД та ЕКПД.

Суди та ОСП приймають подані ЕД як оригінали документів, а ЕКПД, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки.

За визначенням термінів та скорочень у розділі ІІ вказаного Положення:

- електронний документ (далі - ЕД) - оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора;

- електронна копія паперового документу (далі - ЕКПД) - результат повного відтворення інформації та реквізитів паперового документу у електронно-цифровій формі. Включає оптичний образ документу в форматі PDF, його текст у метаданих, реєстраційну інформацію, тощо;

- електронний цифровий підпис (далі - ЕЦП) - електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. ЕЦП використовується в АСДС для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).

Згідно з приписами ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Згідно із п. 12, п. 23 ч. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, викладеними в постановах Верховного Суду № 640/1374/19 від 10 вересня 2019 року, № 520/20958/18 від 22 серпня 2019 року, № 2340/4648/18 від 06 серпня 2019 року.

Відповідно до пункту п. 59 розділу IV "Перехідних Положень "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи", до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає документи у справах або на офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Отже, законодавством на теперішній час передбачені такі способи звернення до суду, зокрема до слідчого судді із клопотанням: шляхом його надсилання (подачі) у паперовому варіанті особою, яка його подає, підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, який перебуває в ізоляторі тимчасового тримання, слідчому ізоляторі або установі виконання покарань, шляхом подання через адміністрацію відповідної установи, підписаною нею та оформленою відповідно до вимог КПК України, або у електронному вигляді за допомогою підсистеми «Електронний суд» чи на офіційну електронну адресу із засвідченням кваліфікованим електронним підписом у порядку, наведеному вище.

Надсилання клопотання у електронному вигляді на офіційну електронну адресу (електронну поштову скриньку) суду не є, за наведених обставин належним, способом звернення до суду.

У порушення зазначених вимог законодавства, клопотання не містить електронно-цифрового підпису, що унеможливлює ідентифікацію цієї особи, як суб`єкта звернення із ним.

Графічне зображення підпису у поданому клопотанні не слугує належним підтвердженням для встановлення особи, яка подала клопотання.

Крім того, відсутність електронного підпису особи, а також відсутність відомостей про належність цій особі електронної адреси, з якої вона надійшла, позбавляє слідчого суддю можливості встановити, що клопотання було надіслане саме тією особою, від імені якої воно подане, а його зміст не був спотворений.

Вказані обставини, враховуючи відсутність документів, які підтверджують право особи на звернення до слідчого судді, за відсутності кваліфікованого підпису особи, є перешкодою для розгляду слідчим суддею вказаного клопотання.

За таких обставин, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання підлягає поверненню, оскільки воно подано особою, яка не підтвердила свої повноваження на звернення з ним з роз`ясненням того, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді після усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. ст. 170, 172, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3, який діє в інтересах ТОВ «Глобус Прайм», ОСОБА_1 про скасування арешту майна, який накладено ухвалою Берегівського районного суду від 06 липня 2022 року - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_2