Справа № 953/7635/22
н/п 1-кс/953/119/23
"16" січня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
захисників - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , підозрюваної - ОСОБА_8 ,
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, українки, громадянки України, з вищою освітою, не заміжньої, зареєстрованої в АДРЕСА_1 , фактично мешкаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,
підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 191 КК України, -
26.12.2022 до Київського районного суду м. Харкова разом із клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_9 , погоджене з прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 191 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, в межах строку досудового розслідування, з визначенням застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Під час досудового розслідування встановлено, що згідно із наказом генерального директора КНП «ОЦО» ОСОБА_11 № 994-ОС від 30.09.2019 ОСОБА_8 переведено з 01.10.2019 з посади начальника планово-економічного відділу КНП «ОЦО» на посаду заступника генерального директора цього ж комунального підприємства та відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, є службовою особою, яка постійно обіймає посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, а також виконує адміністративно-господарські функції.
У 2021 році, в невстановлений слідством день, ОСОБА_8 , діючи умисно, з корисливих мотивів, зловживаючи своїм службовим становищем з метою заволодіння коштами обласного бюджету, вступила у злочинну змову з ОСОБА_10 та невстановленими на даний час в ході досудового розслідування особами, вчинила злочин при наступних обставинах.
Так 19.10.2020 заступником голови Харківської обласної ради затверджено фінансовий план КНП «ОЦО», відповідно до якого у 2021 році заплановано закупівлю медичного обладнання Код рядка 3260 «Придбання (створення)» основних засобів на загальну суму 31 183 000 грн., серед яких: бронхоскоп санаційний вартістю 120 000 грн., УЗД апарат мобільний вартістю 600 000 грн., портативний УЗД апарат з двома датчиками (лінійний та конвексний) для виконання провідникової анестезії, вартістю 500 000 грн., комп`ютерний томограф вартістю 10 000 000 грн., гематологічний аналізатор вартістю 406 000 грн., мікротом ротаційний РМ60 вартістю 570 000 грн., станція заливки в парафін ЕС5 вартістю 180 000 грн.
В період з 07.06.2021 по 26.11.2021 ОСОБА_8 реалізуючи злочинний умисел, спрямований на заволодіння коштами обласного бюджету, використовуючи свої повноваження голови тендерного комітету, надавала членам тендерного комітету КНП «ОЦО» заздалегідь підготовлені ОСОБА_10 від імені підконтрольній останньому та афілійованих з ним суб`єктів господарювання комерційні пропозиції щодо вартості вказаного медичного обладнання. Після чого до фінансового та річного плану закупівель КНП «ОЦО» вносились зміни щодо необхідності придбання медичного обладнання та зазначення завищеної вартості на вказане обладнання.
В подальшому з метою реалізації загального з ОСОБА_8 злочинного умислу ОСОБА_10 , діючи умисно, з корисливих мотивів, виконуючи свою роль у злочинній змові, склав від імені афілійованих суб`єктів господарювання тендерну документацію для участі у закупівлі КНП «ОЦО» медичного обладнання, з визначеною ОСОБА_8 ціною, а з метою з метою придання законності процедурі тендерної закупівлі та забезпечення у ній перемоги обговорених з ОСОБА_8 суб`єктів господарювання, склав від імені інших афілійованих суб`єктів господарювання, що також приймали участь у закупівлі КНП «ОЦО» медичного обладнання, тендерну документацію з завідомо вищою вартістю предметів закупівлі, та направляв її до тенетного комітету КНП «ОЦО».
ОСОБА_8 , в свою чергу, продовжуючи реалізацію злочинного умислу, забезпечувала прийняття тендерним комітетом КНП «ОЦО» рішення про визначення переможцем підконтрольних та афілійованих з ОСОБА_10 суб`єктів господарювання які вказували в поданих документах найнижчу ціну.
В подальшому після поставки на адресу КНП «ОЦО» медичного обладнання та проведення оплати ОСОБА_10 , реалізуючи злочинний умисел, здійснював зняття грошових коштів у готівковій формі, які розподіляв між ОСОБА_8 та іншими невстановленими на даний час в ході досудового розслідування особами у розмірах і за обставин, невстановлених досудовим розслідуванням.
Внаслідок злочинної діяльності ОСОБА_8 та ОСОБА_10 та невстановлених досудовим розслідуванням осіб заволоділи бюджетними грошовими коштами Харківської обласної Державної адміністрації на загальну суму 5 518 854 грн. 80 коп., спричинивши Харківській обласній Державній адміністрації матеріальну шкоду в особливо великому розмірі, так як вказана сума у шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян (528 600 грн.), встановлений на момент вчинення злочину.
Слідчий зазначає, що 14.12.2022 громадянці України ОСОБА_8 повідомлено про підозру за ч.ч. 3, 4 ст. 191 КК України.
Сторона обвинувачення також вважає наявними ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, просив про його задоволення.
Підозрювана ОСОБА_8 проти застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечувала, просила відмовити у його задоволенні, вказала, що кримінальних правопорушень не вчиняла, не має наміру переховуватися від слідства чи суду та буде з`являтися до слідчого.
Захисники підозрюваної проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на порушення підслідності кримінального провадження; недопустимість доказів у зв`язку з порушенням правил підслідності; порушення процедури вручення ОСОБА_8 повідомлення про підозру; необґрунтованість повідомленої їх підзахисній підозри; не доведення ризиків, про які зазначено в клопотанні, особу підзахисної, просили відмовити у задоволенні клопотання чи застосувати заставу в розмірі, визначеному ст..182 КПК України.
Щодо доводів сторони захисту про те, що кримінальне провадження здійснюється СУ ГУНП в Харківській області із порушенням правил підслідності, слідчий суддя зазначає наступне.
Частина 1 ст.216 КПК України визначає, що слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.
Вирішення питання підслідності кримінального провадження відноситься до компетенції прокурора. У разі, якщо прокурором будуть встановлені обставини, що свідчать про необхідність визначення іншої підслідності, протягом 10 днів з дня встановлення таких обставин прокурор може прийняти постанову про визначення підслідності.
Щодо посилань сторони захисту на порушення процедури вручення повідомлення про підозру ОСОБА_8 , слідчий суддя зазначає наступне.
У відповідності з ч.1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Відповідно до частин 1, 4 статті 278 КПК письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З наданих до суду матеріалів вбачається, що стороною обвинувачення вживалися заходи щодо встановлення місця знаходження ОСОБА_8 з метою вручення їй повідомлення про підозру, однак за місцем реєстрації як ВПО за адресою АДРЕСА_3 ОСОБА_8 була відсутня, у зв`язку з чим 14.12.2022 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191 КК України, шляхом вручення повідомлення про підозру медичному реєстратору Буковинського клінічного онкологічного центру ОСОБА_20 , тобто за місцем роботи ОСОБА_8 .
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26.12.2022 надано дозвіл на затримання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою приводу до Київського районного суду м. Харкова для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу.
12.01.2023 підозрювана ОСОБА_8 добровільно з`явилася до слідчого судді Київського районного суду м. Харкова.
13.01.2023 о 15-00 год. підозрюваній ОСОБА_8 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191 КК України.
Зважаючи на викладене вище, ОСОБА_8 у відповідності до ч. 1 ст. 42 КПК України має процесуальний статус підозрюваної.
За результатами розгляду даного клопотання про обрання застосування запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів.
Повідомлена ОСОБА_8 підозра, станом на час розгляду даного клопотання, відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).
Слідчий суддя зазначає, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог ч. 1 ст. 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.
З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.
Щодо існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя також вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваної ОСОБА_8 переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Так, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191 КК України, які є нетяжким та тяжким злочинами. Санкція частини 4 ст. 191 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.
Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_8 у сукупності з іншими обставинами.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваної або інших зацікавлених осіб, як на свідків, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб.
Доводи сторони захисту про відсутність вищезазначених ризиків не спростовують наведених вище висновків слідчого судді.
Разом з тим, прокурором в судовому засіданні не доведено ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Суд не ігнорує ті аргументи, які наводяться стороною захисту, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваної виконання процесуальних рішень у справі.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.
При цьому слідчий суддя зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.
З огляду на зазначене, суд вважає, що конкретні обставини даного кримінального провадження, характер та тяжкості злочину, у якому підозрюється ОСОБА_8 , дані про її особу, сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення обвинуваченою виконувати покладених на неї процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Враховуючи існування зазначених ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_8 кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує їй в разі визнання винною у кримінальному правопорушенні, у вчиненні яких підозрюється, враховуючи, що дії ОСОБА_8 , за вчинення яких повідомлено підозру, носять характер нетяжкого та тяжкого кримінальних правопорушень проти власності, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому суд обирає для неї запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Даних про неможливість підозрюваної ОСОБА_8 перебувати в умовах СІЗО за станом здоров`я на час розгляду клопотання до суду не надано.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваної, ризиків які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, визначає заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України - в розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 214 720 грн. (2 684 x 80 = 214 720). Такий розмір застави буде гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків та не є завідомо непомірною для неї.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого, - задовольнити частково.
Застосувати відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 30 (тридцять) днів до 14 лютого 2023 року включно.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти - звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою;
2) не відлучатися з м. Харкова, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4) здати на зберігання до територіальних органів Державної міграційної служби України паспорт громадянина України для виїзду за кордон на своє ім`я.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити підозрюваній, що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Роз`яснити заставодавцю, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні нетяжкого та тяжкого кримінальних правопорушень, за які передбачене законом покарання до восьми років позбавлення волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваної, обвинуваченої та її явки за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку підозрюваної; забезпечувати явку належно повідомленої підозрюваної, обвинуваченої, до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, та суд про причини неявки підозрюваної, обвинуваченої.
Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання підозрюваною, обвинуваченою покладених на нього обов`язків щодо повідомлення слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суду про зміну свого місця проживання або перебування.
Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та саму підозрювану обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Зобов`язати старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_9 негайно повідомити близького родича підозрюваної ОСОБА_8 про тримання під вартою останньої.
Встановити строк дії ухвали до 14 лютого 2023 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною ОСОБА_8 - в той же строк, але з моменту вручення їй копії цієї ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1