Справа № 752/7173/21
Провадження № 1-кс/752/1336/23
У Х В А Л А

16.02.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 ,підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СУ ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч.1, 2 ст.364 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000065 від 28.01.2021 р.,

в с т а н о в и в:

слідчий СУ ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч.1, 2 ст.364 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000065 від 28.01.2021 р.

Клопотання обгрунтовано тим, що Відділом розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065 від 28.01.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.09.2019 № 823 - заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення врегульовано такими законодавчими актами:

- Кодекс законів про працю України від 10.12.1971 № 322-УІІІ (далі - КЗпП України);

- Порядок накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 № 509 (далі - Порядок № 509);

- Порядок здійснення державного контролю за державним законодавством про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 295 (далі - Порядок № 295).

Відповідно до п. 23 ст. 29 Бюджетного кодексу України до складу доходів Державного бюджету України відносяться кошти від санкцій (штрафи, пеня тощо), що застосовуються відповідно до закону.

Згідно ст. 265 КЗпП України штрафи, накладення яких передбачено ч. 2 цієї статті, є фінансовими санкціями, які накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Відповідно до Порядку № 509 - штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Так, штрафи накладаються, серед іншого, на підставі акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників та акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування.

Управління Держпраці у Хмельницькій області (далі - Управління) діє на підставі положення, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 03.08.2018 № 84.

Управляння є юридичною особою публічного права, неприбутковою установою та територіальним органом Держпраці і утримується за рахунок коштів Державного бюджету України.

Основними завданнями Управління є:

реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб;

здійснення комплексного управління охороною праці та промисловою безпекою на обласному рівні;

здійснення державного регулювання і контролю у сфері діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки;

організація та здійснення державного нагляду (контролю) у сфері функціонування ринку природного газу в частині підтримання належного технічного стану систем, вузлів і приладів обліку природного газу на об`єктах його видобутку та забезпечення безпечної і надійної експлуатації об`єктів Єдиної газотранспортної системи.

Відповідно до наказу Державної служби України з питань праці від 06.08.2015 № 68-кт на посаду начальника Управління Держпраці у Хмельницькій області з 06.08.2015 призначено ОСОБА_5 .

Так, відповідно до наказу Управління про здійснення інспекційного відвідування посадовими особами Управління від 15.01.2020 № 10 за підписом першого заступника начальника ОСОБА_8 та на підставі направлення про проведення інспекційного відвідування від 15.01.2020 № 35/20 за підписом першого заступника начальника ОСОБА_8 , інспекторами ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 здійснено інспекційне відвідування фізичної особи - підприємця ОСОБА_12 (далі - ФОП ОСОБА_12 ), яка використовує найману працю. Предметом контролю було додержання законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин.

За результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_12 , у зв`язку із створенням перешкод у діяльності інспектора праці, що полягало у ненадання інформації та документів, які необхідні для проведення інспекційного відвідування, був складений Акт про неможливість проведення інспекційного відвідування від 23.01.2020 № ХМ281/1635/НП/АВ.

У відповідності до вимог Порядку № 509, штрафи накладаються на підставі Акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування.

Так, відповідно до абз. 7 ч. 2 ст. 265 КЗпП України вчинення дій, передбачених абзацом шостим цієї частини, при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини, - у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення (розмір мінімальної заробітної плати, станом на момент виявлення порушення 4 723,00 грн).

Відповідно до п. 29 Порядку № 295 передбачено, що «Заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування».

Згідно п. 2 Порядку № 509 «Штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальником управління і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками».

Однак, начальник Управління ОСОБА_5 будучи уповноваженою службовою особою, яка відповідно до п. 2 Поряду № 509 накладає штрафи за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, в порушення п. 29 Порядку № 295 (чинного на момент інспекційного відвідування) та п. 2 Поряду № 509, зловживаючи владою, умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для себе, всупереч інтересам служби, листом від 27.02.2020 №919/20, повідомило ФОП ОСОБА_12 про відсутність підстав для складення постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю, що призвело до втрат Державного бюджету України у вигляді не надходження коштів на суму 472 300,00 грн. (чотириста сімдесят дві тисячі триста гривень, 00 коп.).

10.02.2023 слідчим слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру в умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для себе використанні службовою особою влади всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Посилаючись на обгрунтованість підозри, наявність ризиків незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки тривалий час підозрюваний був безпосереднім їх керівником, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, зокрема перешкоджання виконанню процесуальних рішень шляхом неявки для проведення слідчих та процесуальних дій по справі за надуманими приводами, слідчий просить застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби та покласти обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

Прокурор в ході судового розгляду підтримав клопотання, просив його задовольнити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки останній може впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню у інший спосіб.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, зазначаючи на відсутність доказів на підтвердження обгрунтованості підозри, а також доказів на підтвердження наявності ризиків, оскільки ОСОБА_5 відомо про наявність кримінального провадження протягом двох років, однак у органу досудового розслідування відсутні будь-які докази на підтвердження того, що останній перешкоджав проведенню досудового розслідування або ж впливав на свідків. Крім того, захисник просив врахувати, що його підзахисний є головою військової адміністрації і обмеження його пересування у певний період доби може негативно вплинути на забезпечення життєдільності регіону в умовах воєнного стану та прийняття оперативних рішень.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав свого захисника, просив відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на надуманість повідомлення про підозру.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відділом розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065 від 28.01.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 364 КК України.

10.02.2023 слідчим слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру в умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для себе використанні службовою особою влади всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту в період часу з 22.00 год. до 06.00 год. наступної доби.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1, ч.2 ст. 364 КК України.

Слідчий суддя не надає оцінку достатності, допустимості та належності доказів, що містять в матеріалах клопотання на підтвердження обгрунтованості підозри, для підтвердження вини останнього у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини будуть оцінені в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише враховує їх достатність для подальшого переслідування особи і проведення відносно неї досудового розслідування.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, на утриманні знаходиться неповнолітня дитина, обіймає посаду голови військової адміністрації Шепетівського району Хмельницької області, позитивно характеризується, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.

Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість злочину, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким.

Однак, тяжкість злочину не може бути самостійною підставою для застосування запобіжного заходу, а повинна оцінюватись в сукупності з іншими обставинами, що підлягають з`ясуванню.

Метою застосування запобіжного заходу є запобігання ризикам, що існують або можуть існувати у даному кримінальному провадженні.

В ході досудового розслідування не знайшов свого підтвердження факт наявності ризику можливого впливу підозрюваним на свідків, оскільки свідки були допитані в ході досудового розслідування і у органу досудового розслідування відсутня будь-яка інформація, що підозтюваний впливав або ж мав намір впливати на свідків з метою зміни ними своїх показів.

Крім того, в ході судового розгляду не знайшов свого підтвердження факт наявності ризики можливого перешкоджання досудовому розслідуванню з боку підозтюваного, який як зазначає слідчий може не з`являтись за викликом та не виконувати інші процесуальні обов`язки, оскільки підозрюваний з`являвся за викликом до слідчого та будь-яких порушень з боку органу досудового розслідування не зафіксовано.

Відповідно до положень ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Оскільки в ході судового розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу прокурором не доведено наявність ризиків у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати підозрюваного прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, що забезпечить його належну процесуальну поведінку.

Враховуючи викладене, клопотання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 181, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України,

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання слідчого СУ ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч.1, 2 ст.364 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000065 від 28.01.2021 р. відмовити.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення в частині відмови у задоволенні клопотання про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя