У Х В А Л А
Справа № 149/1742/22

Провадження №1-кп/149/133/22

08.12.2022 р. м. Хмільник

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області
в складі: головуючого судді ОСОБА_1
за участі секретаря ОСОБА_2
сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
обвинуваченої ОСОБА_5
психолога ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Хмільник матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
У суді здійснюється розгляд даного кримінального провадження.
У судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_5 під час допиту свідка ОСОБА_7 порушувала порядок у судовому засіданні, не реагувала на зауваження головуючого, намагалася завдати собі тілесні ушкодження, а також зазначила, що не може та не бажає бути присутньою під час допиту свідка.
Відповідно до вимог п. 3 ч. 7 ст. 42 КПК України обвинувачений зобов`язаний підкорятися законним вимогам та розпорядженням суду.
Згідно з ч. 2 ст. 321 КПК України головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.
Обвинувачена ОСОБА_5 порушує порядок у судовому засіданні та не реагує на зауваження та попередження головуючого з приводу її неналежної поведінки у судовому засіданні.
Відповідно до ст. 330 КПК України якщо обвинувачений порушує порядок у залі судового засідання, або не підкоряється розпорядженням головуючого у судовому засіданні, останній попереджає обвинуваченого про те, що в разі повторення ним зазначених дій його буде видалено з залу судового засідання. При повторному порушенні обвинуваченим порядку судового засідання він може бути видалений за ухвалою суду з зали судового засідання тимчасово або на весь час судового розгляду.
Як зазначив Європейський суд з прав людини в рішенні «Ананьєв проти Російської Федерації» («Ananyev v. Russia» від 30.07.2009 р.), присутність підсудного в залі судового засідання при розгляді його справи є досить важливим аспектом, однак проведення засідання за відсутності підсудного не є невідповідним положенням Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), якщо ця особа може згодом домагатися перегляду вироку судом, який розглядав його справу, або вищим судом. При цьому ЄСПЛ підкреслив, що для належного здійснення правосуддя важливо, щоб повага і порядок в залі суду були визначальними критеріями для судових розглядів; явне недотримання підсудним основних принципів належної поведінки не може і не повинно допускатися. Сенс статті 6 Конвенції не перешкоджає особі за своєю власною волею, прямо або мовчазно, відмовитися від права на проведення справедливого розгляду. Однак для того, щоб бути ефективним в цілях Конвенції відмова від права на участь у судовому розгляді має встановлюватися однозначно і враховувати мінімальні гарантії, відповідні його значущості. Таким чином, ЄСПЛ допускає можливість видалення обвинуваченого із залу суду як наслідок порушення ним порядку в судовому засіданні за умови дотримання мінімальних гарантій права на справедливий суд, наприклад, шляхом забезпечення права на захисника, права на оскарження вироку суду.
Враховуючи поведінку обвинуваченої ОСОБА_5 у залі судового засідання, порушення нею порядку, не реагування на зауваження головуючого судді, суд вважає за необхідне тимчасово на час допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_7 видалити обвинувачену ОСОБА_5 із зали судового засідання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.330, 372 КПК України, суд,
УХВАЛИВ:
Видалити обвинувачену ОСОБА_5 із залу судового засідання на час допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_7 .
Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1