справа № 361/1049/23
провадження № 1-кс/361/210/23
УХВАЛА

Іменем України

10 лютого 2023 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого слідчого судді: ОСОБА_1

при секретарі судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

підозрюваної: ОСОБА_4 ,

захисника: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, мешканки АДРЕСА_1 , раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , підозрюваної у кримінальному провадженні №0000395 від 08.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в провадженні СВ Броварського РУП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000395 від 08 лютого 2023 року за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого, ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08 лютого 2023 року близько 14 години 20 хвилин ОСОБА_4 перебувала за адресою свого мешкання, а саме: АДРЕСА_1 , де між нею та її колишнім чоловіком ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виник словесний конфлікт, в ході якого на ґрунті неприязних відносин у ОСОБА_4 виник умисел, спрямований на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .

Цього ж дня, 08 лютого 2023 року близько 14 години 30 хвилин ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , знаходячись в спальній кімнаті будинку АДРЕСА_1 , перебуваючи біля ОСОБА_7 , який знаходився у лежачому положенні на підлозі, нанесла йому не менше трьох ударів ногами в область грудної клітини та живота, чим спричинила тілесні ушкодження у вигляді закритої травми грудної клітини та черева, численних переломів ребер з ушкодженням внутрішніх органів, від яких потерпілий ОСОБА_7 помер на місці.

08.02.2023 ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України та 09.02.2023 повідомлено про підозру у нанесенні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілого, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Причетність ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме:

-Рапортом ІТС ІПНП № 3554 від 08.02.2023;

-Рапортом ІТС ІПНП № 3555 від 08.02.2023;

-протоколом огляду місця пригоди від 08.02.2023;

-протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_4 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

-протоколом огляду мобільного телефону свідка ОСОБА_8 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

-протоколом перегляду відеозапису;

-протоколом огляду трупа ОСОБА_7 , під час якого було виявлено в трупа чисельні переломи ребер, ушкодження внутрішніх органів, закрита травма грудної клітки та черева;

-лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_7 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

-протокол допиту свідка ОСОБА_11 .

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала.

Підозрювана ОСОБА_4 заперечувала щодо клопотання прокурора, прохала обрати їй більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт, зазначивши, що має постійне місце проживання, намірів впливати на свідків чи ухилятися від слідства та суду вона не має.

Захисник підозрюваної ОСОБА_4 заперечував щодо клопотання прокурора, прохав обрати їй більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт, посилаючись на відсутність ризиків, на які вказує у своєму клопотанні прокурор. Намірів впливати на свідків чи ухилятися від слідства та суду підозрювана не має.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали, надані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Броварського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000395 від 08.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

08.02.2023 ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України

09.02.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у нанесенні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілого, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у виді позбавлення волі строк від 7 до 10 років, у зв`язку з чим, під загрозою покарання, яке їй може бути призначено у разі доведеності її вини, вона може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення Нечипорук і Йонкало проти України ) відповідно до якої обґрунтована підозра означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Аналізуючи ризик переховуванням від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Аналізуючи даний ризик, суд звертає увагу, що ОСОБА_4 раніше не судима, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 110 років, а відтак розуміючи, що у разі визнання її винною у вчиненні вказаного злочину, їй загрожує покарання виключно у виді позбавлення волі, через що остання може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується їй органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується їй органом досудового розслідування.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

А відтак, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадій досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, з метою запобігання ризикам, суд вважає, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, не можуть забезпечити виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків.

Обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції Ради Європи від 04.11.1950 року Про захист прав людини і основоположних свобод , оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Тому, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання щодо запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Доведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного не можуть їм запобігти.

Крім того злочин, у якому підозрюється ОСОБА_4 , відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України дає право слідчому судді при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави.

За сукупності наведених обставин, суд вважає за доцільне клопотання слідчого задовольнити.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 194, 196, 309, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та утримувати її в ДУ «Київський слідчий ізолятор», а саме до 17 год. 35 хв. 08.04.2023 р., включно.

Ознайомити та вручити підозрюваній під розпис копію ухвали.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та направити ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, що перебуває під вартою, з моменту отримання вказаної ухвали суду в тому самому порядку.

Слідчий суддя: ОСОБА_1