Провадження №1-кс/523/2570/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.10.2022 року

Слідчий суддя Суворовського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , заявника ОСОБА_4 , розглянувши в судовому засіданні в приміщенні Суворовського районного суд м.Одеси клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна квартири АДРЕСА_1 , по матеріалам кримінального провадження №0001120 від 17.08.2021 року, -
ВСТАНОВИВ:

До Суворовського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна.
В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що 28.09.2021 року слідчим суддею Суворовського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 клопотання слідчого СВ ВП № З ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 про арешт в рамках кримінального провадження за №0001120, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, - було задоволено та накладено арешт на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 із забороною права на її відчуження, розпорядження та користування будь-якими особами.
Накладення вказаного арешту було пов`язане з тим, що 08.04.2021 року о 18 год. 56 хв. надійшло повідомлення зі спецлінії «102» (ЄО 5989 від 08.04.2021) про те, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з якою я перебував у зареєстрованому 29.03.2021 року шлюбі, виявлено мертвою за місцем її проживання, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , у зв`язку з чим відомості були внесені до ЄРДР відділенням поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області за №0000217 від 09.04.2021 року та здійснювалось досудове розслідування.
Було подано заяву про скасування зазначених вище заходів у кримінальному провадженні №0001120 від 17.08.2021 року, однак з`ясувалось, що органами досудового розслідування щодо зазначеного епізоду, який стосувався провадження №0000217 від 09.04.2021 року, матеріали були виділені в інше провадження №0000169 від 08.02.2022 року, що залишилось у того ж слідчого Слідчого відділення відділу поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області.
ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти скасування арешту з квартири пояснивши суду, що у кримінальне провадження №0001120 від 17.08.2021 року, за підслідністю було передано до Головного управління Національної поліції в Одеській області та до Одеської обласної прокуратури.
Дослідивши клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.
Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" від 03.06.2016 N 5, за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт.
Відповідно до роз`яснень, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ в абз. 1 п. 13 Листа «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року, розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слід звернути увагу, що клопотання про скасування ухвали про накладення арешту на майно розглядається слідчим суддею, судом (під час судового розгляду), який виніс ухвалу про накладення такого арешту.
Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у гл. 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених розд. 1 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів". Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів", а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.
Таким чином, звертаючись в порядку ст. 174 КПК України з клопотанням про скасування арешту майна до іншого суду, який за територіальністю відповідає підслідності Головного управління Національної поліції в Одеській області та Одеської обласної прокуратури, тим самим ОСОБА_4 порушив правила підсудності.
Окрім того, особа, яка подала клопотання жодним чином не обґрунтовує, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим.
Крім того, особа, яка подала клопотання до самого клопотання про скасування арешту майна не долучає ухвали слідчого судді про накладення арешту майна, що з урахуванням того факту, що сторона обвинувачення в судове засідання не з`явилася та матеріалів кримінального провадження слідчому судді не надала, позбавляє можливості слідчого суддю перевірити підстави, з урахуванням існування яких такий арешт майна був накладений.
В цілому, до матеріалів клопотання про скасування арешту майна не долучено будь-яких документів, які б підтверджували право власності ОСОБА_4 на майно на яке накладено арешт, що з урахуванням виключного переліку суб`єктів, які мають право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, свідчить про не доведення такою особою наявності правомочності у останньої на звернення до слідчого судді з таким клопотанням.
Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що ухвали слідчого судді, якою б зазначений у клопотанні заявника арешт майна був накладений, до матеріалів клопотання про скасування арешту майна долучено не було. Відтак, слідчий суддя позбавлений можливості встановити як сам факт накладення арешту майна, так і його правову підставу та мету застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.
Враховуючи, що арешт майна було накладено обґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час не відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим, з урахуванням принципу диспозитивності передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.
Керуючись ст.ст. 26, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна квартири АДРЕСА_1 , по матеріалам кримінального провадження №0001120 від 17.08.2021 року, - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1