Справа № 309/4250/22
Провадження № 1-кс/309/708/22
У Х В А Л А

23 листопада 2022 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна. Дане клопотання обґрунтовано тим, що ухвалою слідчого судді Хустського районного суду від 03.10.2022 року накладено арешт на наступне майно: прострочений дозвіл на право зберігання та носіння нарізної зброї АКМС-ОП 7,62х39 №4Н-000317, № НОМЕР_1 , серії НОМЕР_2 , на ім`я ОСОБА_4 , виданий 06.02.2020, дійсний до 24.09.2021 року, упаковано у спеціальний пакет №ЕХРТ0209013; зброю АКМС № НОМЕР_3 , упаковано у спеціальний пакет №SUD4025135; вісімнадцять набоїв калібру 7,62 мм, упаковано у спеціальний пакет №INP1015665, магазин до АКМС упаковано у спеціальний №INP1015665, мобільний телефон марки IPHONE чорного кольору, який упаковано у спеціальний пакет № INP1015666. Посилається на те, що вилучені речові докази не відносяться до кримінального провадження № 00000399, та не є речовими доказами у даному кримінальному провадженні. Вказує, що звертався з адвокатським запитом до слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 з метою отримання інформації. У відповідь на запит повідомлено, що на вилучені речі ОСОБА_4 накладено арешт, проведено належні судові експертизи. Вказані речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні та здані у кімнату речових доказів Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області. Вважає, що на даний час по даному кримінальному провадженню відпала потреба в арешті майна оскільки проведені всі необхідні слідчі дії, а саме встановлено що речові докази, які було вилучено, не відносяться до матеріалів кримінального провадження № 00000399, крім того власник майна ОСОБА_4 немає жодного статусу у даному кримінальному провадженні. У зв`язку з наведеним, адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , просить суд скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Хустського районного суду від 03.10.2022 року, мобільний телефон марки IPHONE, чорного кольору, який упаковано у спеціальний пакет № INP1015666, повернути власнику ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прострочений дозвіл на право зберігання та носіння нарізної зброї АКМС-ОП 7,62x39 №4Н-000317, № НОМЕР_1 , серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , виданий 06.02.2020, дійсний до 24.09.2021 року, який упаковано у спеціальний пакет №ЕХРТ0209013; зброю АКМС № НОМЕР_3 , яку упаковано у спеціальний пакет №SUD4025135; вісімнадцять набоїв калібру 7,62 мм, упаковано у спеціальний пакет №INP 1015665, магазин до АКМС упаковано у спеціальний №INP1015665, передати начальнику сектору контролю за обігом зброї Хустського РУП підполковнику ОСОБА_6 , для прийняття процесуального рішення відносно правомірності зберігання та носіння вогнепальної зброї та боєприпасів, чи продовження дозволу на таке спеціальне право.

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився. Про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином шляхом SMS - повідомлення.

В судове засідання слідчий ОСОБА_7 не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності, просив відмовити у скасуванні арешту, оскільки досудове розслідування триває, вилучені речі визнані речовими доказами, необхідно провести ряд слідчих дій.

У зв`язку з тим, що відповідно до ч.2 ст.174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядається не пізніше трьох днів після його надходження до суду, а неявка учасників кримінального провадження не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього копії документів, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Хустського районного суду від 03.10.2022 р. накладено арешт у кримінальному провадженні № 0000399 на майно, тимчасово вилучене в ході проведення обшуку в АДРЕСА_1 , а саме: прострочений дозвіл на право зберігання та носіння нарізної зброї АКМС-ОП 7,62х39 №4Н-000317, № НОМЕР_1 , серії НОМЕР_2 , на ім`я ОСОБА_4 , виданий 06.02.2020, дійсний до 24.09.2021 року, упаковано у спеціальний пакет №ЕХРТ0209013; зброю АКМС № НОМЕР_3 , упаковано у спеціальний пакет №SUD4025135; вісімнадцять набоїв калібру 7,62 мм, упаковано у спеціальний пакет №INP1015665, магазин до АКМС упаковано у спеціальний №INP1015665, мобільний телефон марки IPHONE чорного кольору, який упаковано у спеціальний пакет № INP1015666.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За змістом ч.1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зі змісту статті 174 КПК України вбачається, що підставами для скасування арешту майна є доведення заявником, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, або арешт накладено необґрунтовано.

Під час накладення арешту слідчий суддя виходив з того, що вилучені речі під час проведення обшуку в АДРЕСА_1 , слугують речовими доказами по кримінальному провадженню; застосований арешт та спосіб арешту відповідає принципам розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

З огляду на вказане, вважаю, що клопотання подане передчасно, оскільки у даній справі триває досудове розслідування, а вилучені речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні. Доводи представника власника майна про необхідність скасування арешту не гарантують його збереження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що потреба у накладенні арешту не відпала, а тому подане клопотання не підлягає до задоволення.

Фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею не здійснювалася в порядку ст.107 ч.4 КПК України.

Керуючись ст.ст. 170-174, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1