Справа № 991/4851/22
Провадження 1-кп/991/67/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 лютого 2023 року м. Київ

Колегія суддів Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3

за участі

секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши клопотання прокурора ОСОБА_5 про накладення грошового стягнення на обвинувачену ОСОБА_8 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001885 від 15.09.2021, за обвинуваченням

ОСОБА_8 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Лебедин Сумської обл., зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 КК України,

У С Т А Н О В И Л А :

На розгляді Вищого антикорупційного суду перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001885 від 15.09.2021, за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 КК України.

14.03.2023 судом отримано клопотання обвинуваченої ОСОБА_8 від 13.02.2023 про відкладення розгляду кримінального провадження, призначеного на 14.02.2023, у зв`язку з тим, що вона вимушено перебуває у місті Лебедин Сумської області, де проживає її мати ОСОБА_9 . Напередодні судового засідання у матері обвинуваченої стався гіпертонічний криз. Така хвороба має схильність до повторення, що створює серйозну загрозу для життя. Інших близьких осіб, які б могли піклуватись про матір у найближчі дні після гіпертонічного кризу, наразі немає, оскільки брати обвинуваченої проходять службу у лавах Збройних Сил України. Вважає це поважною причиною неявки в судове засідання, яке просила відкласти на іншу дату та час. Також повідомила, що у зв`язку з тривалим відключенням електроенергії за місцем перебування у м. Лебедин, немає технічної можливості для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції. До клопотання долучила копію свідоцтва про своє народження (т. 7 а.с. 33-34).

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні заявила клопотання про накладення на обвинувачену ОСОБА_8 грошового стягнення у зв`язку з тим, що остання не повідомила про поважні причини неявки у судове засідання 10.02.2023, не з`явилась у судове засідання, призначене на 14.02.2023, до клопотання про відкладення якого не долучила документів на підтвердження поважності причин неприбуття, визначених ст. 138 КПК України.

Звертала увагу на те, що обвинувачена також вказала у клопотанні про неможливість прийняти участь у судовому засіданні у режимі відеоконференцзв`язку через відключення електроенергії. При цьому з інформації зі ЗМІ очевидно, що уже третій день у всіх регіонах країни, окрім Одеської області, постачання електроенергії не обмежується. Така позиція обвинуваченої ОСОБА_8 свідчить про неналежну процесуальну поведінку. Ураховуючи вимоги ст. 323 КПК України, наполягала щодо накладення грошового стягнення на обвинувачену ОСОБА_8 за неявку без поважних причин в судове засідання 14.02.2023 та за не повідомлення про причини неявки у судове засідання 10.02.2023. Щодо розміру стягнення, покладалась на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_7 заперечував проти задоволення клопотання про накладення стягнення на обвинувачену ОСОБА_8 . Вважає, що позиція прокурора побудована на припущеннях. Щодо неявки у судове засідання 10.02.2023 повідомив, що вона зумовлена повітряною тривогою, що тривала до 12 год 30 хв. Відведений час для розгляду кримінального провадження закінчився. Особисто він повідомляв секретаря судового засідання про те, що тривалість дороги до суду складає орієнтовно 40 хв. Вважає, що висновки прокурора є передчасними, а причини неприбуття обвинуваченої ОСОБА_8 у судове засідання 14.02.2022 є поважними через хворобу матері, яка мала місце напередодні судового засідання. Клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 14.02.2023, ОСОБА_8 направила 13.02.2023 після закінчення робочого часу.

Захисник ОСОБА_6 підтримав позицію захисника ОСОБА_7 .

Заслухавши думки учасників провадження, дослідивши клопотання про відкладення судового розгляду, колегія суддів дійшла таких висновків.

Грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків. Грошове стягнення накладається, зокрема, під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою (ст. 144 КПК України). Під час судового провадження питання про накладення грошового стягнення на особу розглядається негайно після його ініціювання (ч. 2 ст. 146 КПК України).

За змістом ч. 2 ст. 318 КПК України явка обвинуваченого у судове засідання є обов`язковою.

Якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу (ч. 1 ст. 323 КПК України).

Якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду (ч. 1 ст. 139 КПК України).

Порядок та способи виклику особи до суду визначені у ч. 1 ст. 135 КПК України, а саме шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телефонограмою.

У ч. 1 ст. 138 КПК України наведено перелік поважних причин неприбуття особи на виклик, а саме: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Із наведених норм убачається, що беззаперечним обов`язком обвинуваченого є його явка за викликом до суду, а в разі наявності поважних причин неможливості прибути за викликом до суду у визначений час, передбачених ст. 138 КПК України, обвинувачений зобов`язаний заздалегідь про це повідомити суд.

Кожна з цих обставин має бути належним чином обґрунтована та підтверджена відповідними доказами. Змагальність сторін, передбачена статтею 22 КПК України, передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій. Таке обстоювання полягає не лише у повідомленні суду своєї позиції та її належній аргументації, а й у доведенні відповідними засобами доказування певних обставин чи фактів, на яких вона ґрунтується.

Як встановлено колегією суддів, у судове засідання, призначене на 10.02.2023, не з`явилась обвинувачена ОСОБА_8 . Про час та місце проведення даного засідання повідомлена 03.02.2023 завчасно та належним чином, що підтверджується розпискою з власноручним підписом обвинуваченої ОСОБА_8 (т. 7 а.с. 18).

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що виклик обвинуваченої у судове засідання на 10.02.2023 здійснено з дотриманням положень ст. 135-137 КПК України.

Разом з тим, 10.02.2023 до початку судового засідання було оголошено сигнал оповіщення цивільного захисту «Повітряна тривога», в тому числі, на території міста Києва, який тривав з 08:27 до 11:57. Захисники у зв`язку із зазначеним повідомили про неможливість прибуття сторони захисту у судове засідання з причин, які не залежали від їх волі.

Судове засідання 10.02.2023 у межах, відведених для його проведення, було відкладене і тривало з 12.52 до 12.54 за відсутності обвинуваченої та її захисників. У даному судовому засіданні секретарем було здійснено повну та вичерпну доповідь щодо спілкування із представниками захисту під час повітряної тривоги та повідомлених останніми причин неприбуття. Обов`язку повідомляти представників захисту про закінчення повітряної тривоги та спонукання їх до прибуття у судове засідання не належить до повноважень даної службової особи, а віднесене саме до процесуальних обов`язків сторін провадження. З пояснень захисника ОСОБА_7 вбачається, що часу, який відведений для розгляду справи, було недостатньо для того, щоб доїхати до приміщення, де таке судове засідання мало проводитись.

Інформація про кількість та локалізацію оповіщень цивільного захисту «Повітряна тривога», наслідки ракетних обстрілів є відкритою з метою захисту цивільного населення. Відповідно такої інформації під час повітряної тривоги 10.02.2023 у період 08:27 до 11:57 над Києвом було збито 10 ракет, є ушкодження електромереж. Наступна повітряна тривога була оголошена у м.Київ о 13.16 годині.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що неприбуття обвинуваченої за викликом до суду 10.02.2023 могло бути зумовлено наслідками війни (повітряна тривога, під час якої відбувався масований ракетний обстріл території України, неможливість використання транспорту, наслідки ракетного ураження території тощо), а відтак об`єктивно становлять поважну причину неявки обвинуваченої ОСОБА_8 у дане судове засідання.

Про визначення дати та часу судового засідання на 14.02.2023 о 11.00 було повідомлено учасників в ході судового засідання, яке відбувалось 03.02.3023 з участю обвинуваченої (т.7 а.с. 16-зворот). Також 13.02.2023 секретарем судового засідання складено телефонограму (т. 7 а.с. 31) про виклик, зокрема, обвинуваченої ОСОБА_8 у таке судове засідання.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що виклик обвинуваченої у судове засідання на 14.02.2023 здійснено з дотриманням положень ст. 135-137 КПК України.

До початку судового засідання, призначеного на 14.02.2023, обвинувачена ОСОБА_8 направила до суду клопотання про його відкладення у зв`язку з хворобою ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Із доданого до клопотання свідоцтва про народження вбачається, що остання зазначена у ньому як мати обвинуваченої. Також суд повідомлено, що через тривалі відключення електроенергії можливість прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку в обвинуваченої відсутня.

Колегія суддів погоджується, що серйозна загроза життю члена сім`ї чи близького родича визначена поважною причиною неприбуття особи на виклик в розумінні ст. 138 КПК України. Разом з тим зазначення таких обставин в клопотанні саме по собі не робить їх поважними без доведення відповідними доказами. При цьому клопотання обвинуваченої ОСОБА_8 не містить ніяких підтверджуючих документів щодо стану здоров`я матері, необхідності постійного перебування поряд з нею, відсутності можливості забезпечення такого догляду сторонніми особами на час, відведений для проведення судового засідання. Посилання на відсутність електроенергії як підставу неможливості прийняття участі у судовому засіданні дистанційно, у тому числі із приміщення суду за місцем перебування обвинуваченої, є формальним. Вбачається, що обвинувачена не зробила жодної спроби, спрямованої на зебезпечення її участі в судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку.

На підставі викладеного, колегія суддів не встановила поважних причин неприбуття обвинуваченої ОСОБА_8 у судове засідання 14.02.2023 о 11.00, у тому числі таких, які б унеможливили її участь у такому засіданні дистанційно.

Відтак, колегія суддів констатує факт невиконання обвинуваченою ОСОБА_8 свого процесуального обов`язку - прибути за викликом до суду у призначене на 14.02.2023 судове засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 КПК України забезпечення проведення судового провадження у розумні строки покладено на суд. Чинним кримінальним процесуальним законодавством передбачені механізми, спрямовані на забезпечення виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а саме - заходи забезпечення кримінального провадження (Розділ ІІ КПК України).

Згідно з ч. 3 ст. 146 КПК України суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення.

За приписами ч. 1 ст. 139 КПК України, якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття на виклик суду, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 у розмірі 2684 грн.

З метою досягнення дієвості цього кримінального провадження та розгляду справи в розумні строки, колегія суддів вважає за необхідне накласти на обвинувачену ОСОБА_8 грошове стягнення за невиконання обов`язку прибути за викликом до суду у мінімальному розмірі, передбаченому кримінальним процесуальним законом, на рівні 0,5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 342,00 грн.

Керуючись статтями 131, 139, 314, 372, 376 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Накласти на обвинувачену ОСОБА_8 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Лебедин Сумської обл., зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , грошове стягнення у розмірі 0,5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1 342 (одна тисяча триста сорок дві) грн, за невиконання обов`язку прибути за викликом до суду 14.02.2023.

Роз`яснити обвинуваченій, що відповідно до частини 1 статті 147 КПК України особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3