Справа № 646/599/23
№ провадження 1-кс/646/205/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2023 року м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000201 від 11.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В :

14.02.2023 до суду поштою надійшло погоджене прокурором клопотання слідчого про арешт тимчасово вилучених 11.02.2023 у квартирі АДРЕСА_1 предмета за зовнішніми ознаками схожого на сокиру для м`яса, а також змивів речовини бурого кольору.

Клопотання обґрунтовано тим, що 10.02.2023 близько 21 год 30 хв невстановлена особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , умисно спричинила ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тілесні ушкодження середньої тяжкості.

Відомості за вказаним фактом 11.02.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000201 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 Кримінального кодексу України.

11.02.2023 під час огляду місця події у квартирі, розташованій за адресою: АДРЕСА_2 , виявлені предмет за зовнішніми ознаками схожий на сокиру для м`яса, а також змиви речовини бурого кольору зі стільця на кухні та з підлоги кухні.

Враховуючи, що вилучена в ході огляду сокира є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а також змиви речовини бурого кольору є речовими доказами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, з метою забезпечення кримінального провадження шляхом їх збереження, слідчий звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням.

Прокурор надала заяву про розгляд клопотання у її відсутність, доводи клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Узв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося на підставі ч.4 ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про часткове задоволення клопотання з таких підстав.

Встановлено, що відомості за фактом спричинення 10.02.2023 невідомою особою тілесних ушкоджень середньої тяжкості ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внесені 11.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000201 з зазначенням правової кваліфікації за ч. 1 ст. 122 Кримінального кодексу України.

Під час огляду місця події, проведеного 11.02.2023 слідчим СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено предмет за зовнішніми ознаками схожий на сокиру для м`яса. На кухні на стільці та підлозі виявлені плями речовини бурого кольору, схожої на кров. За результатами проведеного огляду місця події слідчим вилучено сокиру та шляхом змивів вилучено сліди речовини бурого кольору.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Зазначені вимоги слідчим дотримані, про що свідчить штамп маркування поштового сервісу «Нова пошта» від 13.02.2023 на конверті, в якому клопотання надійшло до суду.

Частинами 1 та 7 ст. 237 КПК України визначено, що з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий проводить огляд місцевості, речей та документів. При огляді слідчий має право оглядати і вилучати речі, документи, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені в ході проведення огляду речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

За положеннями ч.1 ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є речовими доказами.

Відповідно до п. 7 ч.2, ч.1 ст. 132 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема, арешт майна.

Крім того, п.1 ч.2 ст. 170 КПК України визначено, що з метою забезпечення збереження речових доказів допускається арешт майна.

За положеннями статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Крім того, ч.1 ст. 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що тимчасово вилучене майно сокира, має доказове значення, оскільки є можливим знаряддям вчинення кримінально-протиправних дій, могла зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим з метою забезпечення кримінального провадження шляхом збереження речових доказів та забезпечення проведення експертних криміналістичних досліджень, клопотання слідчого в цій його частині підлягає задоволенню.

Щодо накладення арешту на змиви речовини бурого кольору, слідчий суддя зазначає таке.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий вказує, що вилучені змиви мають ознаки речових доказів та визнані речовими доказами в порядку ст.98 КПК України, а тому існує необхідність накладення арешту для їх збереження.

Положення абзацу першого частини третьої ст.170 КПК України, які в контексті співвідношення з положеннями ст.98 КПК України, як критеріями для визначення речей чи документів речовими доказами, встановлює, що окрім віднесення певного предмету до речового доказу, він обов`язково має відповідати критеріям, визначеним в ч.3 ст.170 КПК, тобто має бути предметом матеріального світу, який перебуває у власності суб`єкта права та відповідати вимогам ст.190 ЦК України та бути охопленими концепцією майна в розумінні статті 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод.

Речі в правовому розумінні відрізняються від інших об`єктів матеріального світу здатністю задовольняти потреби людини, бути об`єктом цивільно-правового обігу, мати споживчі якості. Не можуть бути визнані речами предмети матеріального світу, які не наділені корисними властивостями. Сліди кримінального правопорушення, як матеріальні об`єкти, є речовими доказами, але вони не мають споживчої цінності й у зв`язку із цим не можуть бути визначені як речі.

Визнання компетентною особою того чи іншого предмета речовим доказом не визначає його як річ, а лише вказує на його речове походження. Речові докази, які не містять сукупності вищенаведених ознак мають вилучатись та зберігатись відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 за № 1104 у суворій відповідності до вимог ст.100 КПК України. Обов`язок щодо збереження отриманих стороною обвинувачення речових доказів покладено на слідчого, який здійснює досудове розслідування кримінального провадження.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що виявлені під час огляду місця події сліди кримінального правопорушення, які фактично є матеріальними носіями криміналістично значущої інформації, змиви речовини бурого кольору, не є тимчасово вилученим майном в розумінні ч.3 ст. 170 КПК України, у зв`язку з чим необхідність накладення на них арешту відсутня.

Керуючись ст.ст. 98, 132, 167, 168, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000201 від 11.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 Кримінального кодексу України - задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучену в ході огляду місця події 11.02.2023 у квартирі АДРЕСА_1 , яка знаходиться на зберіганні у камері зберігання речових доказів ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області за адресою: місто Харків, проспект Гагаріна, 76.

Визначення місця зберігання вилученого майна доручити слідчому з урахуванням вимог Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 за № 1104.

Отримані слідчим речові докази змиви речовини бурого кольору підлягають збереженню відповідно до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, власнику майна.

Роз`яснити власнику майна, що він у відповідності до вимог ст. 174 КПК України має право звернутися до суду з клопотанням про скасування арешту такого майна.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя : ОСОБА_1