СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

пр. № 1-кс/759/811/23

ун. № 759/2412/23

08 лютого 2023 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Київ ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подане у кримінальному провадженні №000604 внесеного до ЄРДР 06.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ :

До слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва звернувся слідчий Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , з клопотанням, яке погоджено з прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Київ ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подане у кримінальному провадженні №000604 внесеного до ЄРДР 06.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві знаходиться кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000604 від 06.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ввечері 06.02.2023, близько 03 год. 00 хв., точного часу органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, умисно заподіяв ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тяжкі тілесні ушкодження, що спричинили смерть останнього.

Так, 06.02.2023, протягом дня ОСОБА_5 , перебував за місцем проживання свого знайомого ОСОБА_8 , що за адресою: АДРЕСА_1 .

Цього ж дня близько 20 год. 00 хв. до місця проживання ОСОБА_8 , що за вищевказаною адресою прийшов ОСОБА_7 після чого останні почали проводити особисте дозвілля, розпиваючи при цьому алкогольні напої. Ввечері цього ж дня, у невстановлений досудовим розслідуванням час на ґрунті розпиття алкогольних напоїв, між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт, в ході якого останній вирішив заподіяти тяжкі тілесні ушкодження ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне заподіяння тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , ОСОБА_5 усвідомлюючи суспільно-небезпечні наслідки своїх дій і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, перебуваючи на кухні вищевказаної квартири, схопив з підлоги дерев`яний стілець та усвідомлюючи, що голова є життєво важливим органом наніс близько п`яти ударів в область голови та обличчя останнього, від яких він не втримався на ногах та впав на підлогу. Після чого, ОСОБА_5 перетягнув ОСОБА_7 до паркану будинку де цього ж дня близько 23 год. 00 хв., останнього виявив ОСОБА_8 після чого завів останнього до приміщення будинку де невдовзі ОСОБА_7 , від отриманих тілесних ушкоджень помер.

Згідно з повідомлення Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи, смерть ОСОБА_7 настала від нападу з використанням тупого предмету; множинних забійних ран голови та крововтрати.

У вчиненні зазначеного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Київ, українець, громадянин України, з середньою освітою, офіційно не працюючий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше судимому в 2014 році, за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, до покарання у вигляді позбавлення волі, строком 4 роки.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

протоколом огляду місця події (трупа) від 06.02.2023, який проводився на місці вчинення злочину, за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого виявлено труп ОСОБА_7 з видимими ознаками насильницької смерті;

протоколом огляду місця події від 06.02.2023, який проводився на місці вчинення злочину, за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого були виявлені та вилучені речі та предмети, що мають суттєве значення для проведення досудового розслідування;

протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України;

протоколами допиту свідка ОСОБА_8 ;

протоколами проведення слідчого експерименту, за участю свідка ОСОБА_8

повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України;

протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 в ході якого останній у вчиненому злочині зізнався та повідомив про всі обставини події;

протоколом проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 , в ході якого останній відтворив механізм та локалізацію спричинених тілесних ушкоджень;

іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства на момент обрання запобіжного заходу встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити спроби:

переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;

вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Сторона обвинувачення переконана у існуванні дуже високих ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, з урахуванням зібраних в ході досудового розслідування доказів існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, з урахуванням вимог ст. ст. 183, 193 КПК України, для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, підозрюваного на переконання сторони обвинувачення слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор, підтримав дане клопотання з зазначених у ньому підстав, зазначивши про наявні ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник - адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечували щодо поданого клопотання та просили обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім інкримінованого кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

протоколом огляду місця події (трупа) від 06.02.2023, який проводився на місці вчинення злочину, за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого виявлено труп ОСОБА_7 з видимими ознаками насильницької смерті;

протоколом огляду місця події від 06.02.2023, який проводився на місці вчинення злочину, за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого були виявлені та вилучені речі та предмети, що мають суттєве значення для проведення досудового розслідування;

протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України;

протоколами допиту свідка ОСОБА_8 ;

протоколами проведення слідчого експерименту, за участю свідка ОСОБА_8

повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України;

протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 в ході якого останній у вчиненому злочині зізнався та повідомив про всі обставини події;

протоколом проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 , в ході якого останній відтворив механізм та локалізацію спричинених тілесних ушкоджень;

іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Судом встановлено, що 06.02.2023 року ОСОБА_5 письмово повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій підозрюваного приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені слідчим та прокурором до клопотання.

Обираючи підозрюваному запобіжний захід, слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, що підтверджується наданими до клопотання доказами, вважаючи їх належними і допустимими, тяжкість злочину, особу підозрюваного, враховує наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, з високим ступенем ймовірності того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, можливість вчинення ним іншого кримінального правопорушення, що може бути перешкодою встановленню істини у справі, незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, та враховуючи, що прокурор довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить проте, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, вважає обрати міру запобіжного заходу у виді взяття під варту, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст.194 КПК України.

Відповідно до п.2) ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 202, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб, без визначення розміру застави.

Ухвала слідчого судді діє протягом 60 діб до 06.04.2023 року включно, але в межах строку досудового розслідування та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для утримання, підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає направленню до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1