ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/537/23 Справа № 932/6642/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

16 березня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_7 про відвід колегії суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000889 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, п.1, п.7 ч.2 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

В провадженні Дніпровського апеляційного суду перебуває апеляційна скарга прокурора Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 15 лютого 2023 року про задоволення скарги на повідомлення про підозру стосовно ОСОБА_8 .

До початку судового засідання захисник подав заяву про відвід колегії суддів, обгрунтовуючи її тим, що апеляційна скарга була розподілена з порушенням призначенням суддів, а також в даному кримінальному провадженні колегія суддів вже вирішувала питання про застосування запобіжного заходу, тобто фактично сформував свою думку.

В апеляційному суді захисник та ОСОБА_8 підтримали вимоги заяви.

Прокурор заперечував проти задоволення відводу.

Заслухавши доповідь головуючого, пояснення учасників перегляду, дослідивши заяву про відвід та матеріали провадження, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Перелік обставин, що виключають участь судді у кримінальному провадженні, наводиться у ч. 1 ст. 75 КПК. Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо наявні інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості (п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК). Оскільки діюче законодавство не містить відкритого або ж закритого переліку обставин, які в розумінні п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України можуть в тій чи іншій ситуації вважатися такими, що викликають сумнів у неупередженості судді, але будь-яке кримінальне провадження за своєю формою та змістом має відповідати загальним засадам, то при вирішенні заяви про відвід апеляційний суд застосовує принцип верховенства права (ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 7 КПК). У кримінальному провадженні саме з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини /далі ЄСПЛ/ має застосовуватися принцип верховенства права (ч. 2 ст. 8 КПК).

Так, коли йдеться про «безсторонність», то зазвичай це означає відсутність упереджень…, існування яких може бути доведене у кілька способів. При цьому ухвалення суддею попередньо рішення щодо того самого звинувачення само по собі не є підставою для того, щоб говорити про упередженість суду (п. 37 рішення ЄСПЛ від 08.10.2020 у справі «Тесля проти України / Teslya v. Ukraine, заява №52095/11).

Поруч із зазначеним, наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями… У відповідності до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. п. 49, 50 рішення ЄСПЛ від 09.11.2006 у справі «Білуха проти України» / Belukha v. Ukraine, заява №33949/02).

Із урахуванням наведеного, надаючи оцінку доводам заяви про відвід колегією суддів береться до уваги те, що: (1) використаний сполучник «та» у п. 49 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» між словами «суб`єктивним та об`єктивним критеріями» свідчить, що для встановлення факту упередженості необхідно встановлення обставин, які про неї свідчать, одночасно за об`єктивним та суб`єктивним критеріями; (2) у кожній справі апеляційним судом рішення ухвалюється у нарадчій кімнаті простою більшістю голосів суддів, що входять до складу колегії, після ретельного дослідження матеріалів конкретного провадження, а тому правова оцінка, надана в одному провадженні щодо тих самих осіб, не зобов`язує членів колегії надати таку ж оцінку й у іншому судовому провадженні, яке стосується тих самих осіб; (3) висловлена суддями позиція в інших справах, у тому числі, й за участю тих самих учасників, не може вказувати на упередженість.

Таким чином, застосувавши при вирішенні питання щодо безсторонності колегії судді таку загальну засаду кримінального провадження як «верховенство права» у контексті розуміння його ЄСПЛ апеляційний суд дійшов висновку, що наведені захисником обставини самі по собі не викликають сумнівів у неупередженості цих суддів при вирішенні справи, оскільки (1) судді не обмежені попередньою позицією, висловленою в іншому провадженні, при розгляді цієї справи, (2) доказів упередженості суддів у даному кримінальному провадженні не надано і судом не встановлено. Тому, в ході розгляду відводу не встановлено одночасно за суб`єктивним та об`єктивним критеріями наявності підстав для відводу колегії суддів від розгляду даної справи.

Оскільки, захисник не довів наявності обставин, які б були підставою для відводу колегії суддів передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК, апеляційний суд вважає, що ці доводи є необгрунтованими.

Стосовно доводів про порушення призначення суддів під час розподілу апеляційної скарги, то ці доводи також є безпідставними.

Частина 3 статті 35 КПК України передбачає, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.

Відповідно до п. 2.3.44. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, зі змінами, раніше визначеному в судовій справі головуючому судді (судді-доповідачу) передаються, зокрема апеляційні скарги на ухвали слідчих суддів, які надійшли в межах одного кримінального провадження.

Тож, для розгляду кримінального провадження №0000889, в апеляційному суді під час досудового розслідування визначено склад суду.

Отже, відповідно до вищевказаних приписів, апеляційна скарга прокурора на ухвалу слідчого судді, у межах кримінального провадження № 0000889 передана раніше визначеному складу суду, тобто з дотриманням відповідних вимог законодавства.

Таким чином, в задоволенні заяви про відвід необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 75, 76, 81 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_7 про відвід колегії суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4