Справа № 712/4/23
Провадження №1-кс/712/76/23
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 січня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
Прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на набуту в результаті вчинення кримінального проступку свіжо виловлену рибу виду: товстолоб - 2 шт., лящ - 18 шт., синець 16 шт., плотва 8 шт., вилучену в ході проведення огляду місця події від 02.01.2023, проведеного за адресою: місто Черкаси, вул. Козацька, поблизу закладу «Стара пристань», координати 49.436879, 32.102082;
Накласти арешт на знаряддя лову, а саме знаряддя для ловлі риби ззовні схожий на спінінг разом з потрійним гачком «драчом», вилучену в ході проведення огляду місця події від 02.01.2023 та передати для подальшого зберігання до камери зберігання речових доказів Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.
Досудовим розслідуванням встановлено, що до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від працівників поліції про те, що 02.01.2023 за адресою: місто Черкаси, вул. Козацька, поблизу закладу «Стара пристань» було виявлено осіб, які здійснювали незаконний вилов риби забороненими знаряддями лову.
Згідно повідомлення 02.01.2023 близько 01 год. 50 хв. під час патрулювання інспектором взводу №2 РОВО старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 патрулюючи м. Черкаси, а саме: вул. Козацька на пірсі поблизу Річкового вокзалу було помічено осіб які порушують комендантську годину та ловлять рибу. Підійшовши до даних осіб ними виявились: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які здійснювали лов риби забороненим способом лову, а саме: методом багріння. Біля вище вказаних осіб виявлено спінінг з катушкою на якому було заборонене знаряддя лову типу (драч) потрійні гачки з грузилом, також свіжо виловлена риба яка знаходилась в чорному поліетиленовому пакеті, риба мала рвані рани.
Враховуючи, що було встановлено факт незаконного вилову риби, тому 02.01.2023 року в період з 04 години 21 хвилин по 05 години 23 хвилин в ході слідчої дії огляду місця події дізнавачем сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_9 , за адресою: місто Черкаси, вул. Козацька, поблизу закладу «Стара пристань» (координати 49.436879, 32.102082), було виявлено та вилучено: знаряддя для ловлі риби ззовні схожий на спінінг разом з потрійним гачком «драчом» та свіжо виловлена риба виду товстолоб - 2 шт., лящ - 18 шт., синець 16 шт., плотва 8 шт., яка поміщена до поліетиленового мішку чорного кольору, що опечатано паперовою биркою з підписами понятих та відповідними написами дізнавача.
Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст.ст. 171-173 КПК України.
Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п.28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.
Вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст.249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п.4 ч.2 ст.167 КПК України.
У відповідності до вимог ст. 170 КПК України, вилучена в ході огляду місця події свіжо виловлена риба виду: товстолоб - 2 шт., лящ- 18 шт., синець 16 шт., плотва 8 шт., одержана внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та з метою збереження вказаної свіжо виловленої риби як речового доказу, та відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням, та виявлені та вилучені: знаряддя для ловлі риби ззовні схожий на спінінг разом з потрійним гачком «драчом» являється знаряддям вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
Приймаючи до уваги те, що вилучена в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню знаряддя для ловлі риби ззовні схожий на спінінг разом з потрійним гачком «драчом» та свіжо виловлена риба виду товстолоб - 2 шт., лящ - 18 шт., синець 16 шт., плотва 8 шт. відповідають критеріям п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, та накладення арешту на вказане є необхідним з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Прокурор, дізнавач до судового засідання надали заяви , в яких просили суд розглянути клопотання без їх участі та задоволити його.
ОСОБА_8 надав заяву в якій просив розглянути клопотання без його участі. Клопотання підтримує та незаперечує проти його задоволення.
Дослідивши матеріали справи та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що дане клопотання підлягає до задоволення виходячи з наступного.
У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.
Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Стаття 98 КПК України передбачає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Приймаючи до уваги те, що вилучене в ході огляду по зазначеному кримінальному провадженню відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України, накладення арешту є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.
Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п. 28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.
Вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України.
В свою чергу, санкцією ч. 1 ст. 249 КК України передбачено покарання у вигляді штрафу від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років.
Приймаючи до уваги те, що вилучена в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню риба відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Керуючись ст. ст. 40, 98, 100, 131, 132, 167, 170, 171, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя
на набуту в результаті вчинення кримінального проступку свіжо виловлену рибу виду: товстолоб - 2 шт., лящ - 18 шт., синець 16 шт., плотва 8 шт., вилучену в ході проведення огляду місця події від 02.01.2023, проведеного за адресою: місто Черкаси, вул. Козацька, поблизу закладу «Стара пристань», координати 49.436879, 32.102082;
Накласти арешт на знаряддя лову, а саме знаряддя для ловлі риби ззовні схожий на спінінг разом з потрійним гачком «драчом», вилучену в ході проведення огляду місця події від 02.01.2023 та передати для подальшого зберігання до камери зберігання речових доказів Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.
Ухвала підлягає до негайного виконання в частині реалізації вилученої речових доказів (риби), які підлягають швидкому псуванню, але може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1