Справа № 761/727/22
Провадження № 1-кс/761/1108/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 січня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 211 001 000 044 93 відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Руставі Республіки Грузія, громадянина Республіка Вірменія, з середньою освітою, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно не працевлаштований, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без визначеного місця проживання на території України,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,
у с т а н о в и в :
У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартоюпідозрюваного ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 20.11.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 307 КК України, відповідно до якої підозрюваний не пізніше 19.11.2021 з метою реалізації злочинного умислу, направленого на незаконне придбання, зберігання особливо небезпечних наркотичних засобів з метою збуту, придбав у невстановленої особи для подальшого розповсюдження у вигляді закладок особливо небезпечного наркотичного засобу канабіс та став незаконно зберігати при собі, з метою подальшого незаконного збуту на території м. Києва.
До підозрюваного 22.11.2021 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 17.01.2022 включно.

Перебіг строк досудового розслідування цього кримінального провадження 11.01.2022 зупинений у зв`язку з ознайомленням стороною захисту з матеріалами кримінального провадження.
На думку слідчого, продовжують існувати ризики вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, а також продовжити злочинну діяльність або вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та наполягав на його задоволенні з наведених у ньому підстав.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на відсутність у підозрюваного наміру вчинити непроцесуальні дії з метою переховування від органу досудового розслідування чи суду або іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, тому вважав зазначені прокурором ризиків недоведеними.

Підозрюваний підтримав думку захисника та просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст.199 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини,слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача утому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, неповинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування на даний час у цьому кримінальному провадженні передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.
Отже, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь вірогідність того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання до десяти років позбавлення волі, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення.

Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні у справі «В. проти Швейцарії» зауважив, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Отже, характер інкримінованого підозрюваному злочину, що пов`язаний з збутом наркотичних засобів та психотропних речовин, вчинений з метою власного збагачення, свідчать про наявність достатніх підстав для критичної оцінки моральних якостей ОСОБА_4 , а також відсутність у останнього міцних соціальних зв`язків, сім`ї та утриманців, тобто вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити підозрюваного від вчинення дій з метою переховування, підтверджує наявності зазначеного вище ризику.

Відсутність у підозрюваного офіційного та стабільного джерела доходу у сукупності з корисливим спрямуванням інкримінованого злочину свідчать про актуальність ризику продовження ОСОБА_4 злочинної діяльності або вчинення іншого кримінального правопорушення.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

Водночас слідчий суддя звертає увагу на те, що стороною захисту не надано вагомих доказів на спростування доводів прокурора щодо існування ризиків, а тому вважає, що більш м`який запобіжний захід, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .

Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Згідно з ч. 3 ст. 197 КПК строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах досудового розслідування.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження 11.01.2022 зупинений у зв`язку з ознайомленням стороною захисту з матеріалами кримінального провадження. Тобто, строк тримання під вартою може бути продовжений у межах строку, передбаченого ст. 197 КПК.
Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК розмір застави, слідчий суддя, приймаючи до уваги обставини вчинення злочину, вважає, що застава у межах, передбачених п. 2 ч. 5 ст.182 КПК, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у вигляд тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою визначити по 13 березня 2022 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу у сумі 50розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 124 050(сто двадцять чотири п`ятдесят тисяч) грн.
Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, МФО: 820172, Банк: Державнаказначейська служба України в м. Києві, розрахунковий рахунок № UA 1012089, призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №…, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).
У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця перебування;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави, однак на строк, що не перевищує строку досудового розслідування.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1