СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/148/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 червня 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі колегії:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві під час підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.06.2019 за № 0001244,стосовно:

- ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України,
- ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,
- ОСОБА_7 , яка обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України,
клопотання захисника ОСОБА_8 про відвід колегії суддів,

сторони кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_9 ,

обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

захисники ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

інші учасники провадження:

представник цивільного позивача ОСОБА_14 ,

ВСТАНОВИВ:
Під час підготовчого судового засідання захисник ОСОБА_8 , позицію якого підтримали захисник ОСОБА_10 та обвинувачений ОСОБА_5 , заявив відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , на підставі п. 4 та 5 ч. 1 ст. 75 КПК України. Дана заява мотивована тим, що колегія суддів не може брати участь у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , оскільки при первинному визначенні колегії суддів було порушено порядок, встановлений ч. 3 ст. 35 КПК України, для розгляду справи. Так, у звіті про автоматизований розподіл, який було проведено 15.08.2019, зазначено, що під час обрання колегії суддів із трьох суддів були лише три кандидати на місце, тобто три судді обиралися з трьох суддів, а отже було порушено вимогу ймовірності та випадковості. Відтак, першочерговий розподіл даного кримінального провадження впливає на подальший його перерозподіл, який відбувся після заміни судді ОСОБА_15 . Також автоматизований розподіл кримінального провадження проводився у поза робочий час, тобто о 18 год. 20 хв. 04 с., відтак, він проведений з порушенням ч. 6 ст. 115 КПК України та є неправомірним. Вказане також свідчить про упередженість колегії суддів.
Захисники ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 та обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , підтримали клопотання захисника ОСОБА_8 .

Прокурор зазначив, що клопотання захисника відповідно до ч. 4 ст. 81 КПК слід залишити без розгляду, оскільки як зазначив захисник з таким клопотанням звертався його колега.

Представник цивільного позивача заперечив щодо клопотання про відвід колегії суддів.

Вислухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов до такого висновку.
Положеннями ст. 75 КПК України встановлено вичерпний перелік обставин, які виключають можливість участі судді у кримінальному провадженні, зокрема: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Відповідно до ч. 3 та ч. 6 ст. 35 КПК України (в редакції станом на 15.08.2019) визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.
Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду, в тому числі видачі вироків, ухвал суду та виконавчих документів, передачі справ до електронного архіву, зберігання текстів вироків, ухвал суду та інших процесуальних документів, надання інформації фізичним та юридичним особам, підготовки статистичних даних, визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.
Відповідно до п. 2.3 Розподіл судових прав між суддями Положення про автоматизовану систему документообігу суду розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ. Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Автоматизований розподіл судових справ здійснюється в автоматизованій системі за такими правилами: із загального списку суддів визначаються судді, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу; для суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється розрахунок коефіцієнтів навантаження; із числа суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження здійснюється визначення судді для розгляду конкретної судової справи за принципом випадковості.

Визначення суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється згідно з вимогами підпункту 2.3.3 пункту 2.3 цього Положення, Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, а також з урахуванням дотримання правил поєднання судових справ.

Проаналізувавши вказані норми, суд дійшов до висновку про те, що під час здійснення автоматизованого розподілу кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 не було порушено вимог ч. 3 ст. 35 КПК України та Положень про автоматизовану систему документообігу суду, оскільки, при первісному розподілі даного кримінального провадження в першу чергу здійснювався випадковий вибір судді-доповідача, а в подальшому здійснювався вибір суддів, які входитимуть у колегію. Відтак, принцип вірогідності порушений не був.

Щодо проведення автоматизованого розподілу автоматизований розподіл кримінального провадження проводився у поза робочий час, то слід зазначити таке.
Відповідно до ч. 2 ст. 35 КПК України матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.
Аналогічна норма міститься і Положенні про автоматизовану систему документообігу суду.
До того ж, слід зазначити, що положеннями ч. 6 ст. 115 КПК України, на яку посилається сторона захисту, визначається не робочий час, а обчислення процесуальних строків, встановлених КПК України.
Щодо твердження захисника про упередженість колегії суддів, то слід заначити, що поняття «обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.
Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.
Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 9 КПК України, є обов`язковою для застосування під час здійснення кримінального провадження, при наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти. Зокрема, у справах «Гаусшильдт проти Данії» та «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді.
Однак, заява захисника ОСОБА_8 про відвід не містить об`єктивних доказів фактичної наявності упередженості колегії суддів.
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла до висновку, що клопотання захисника ОСОБА_8 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного та керуючись ст. 75, 80-81, 369-372, 376, 392 КПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - о 09 год. 00 хв. 22.06.2022 року.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3