ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА

м. Фастів Київська область 15.07.2022 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження слідчим СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 в кримінальному провадженні № 0001014 від 13.07.2022 року за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст.272 КК України,

ВСТАНОВИВ:

15.07.2022 року до Фастівського міськрайонного суду надійшло клопотання слідчим СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 в кримінальному провадженні № 0001014 від 13.07.2022 року за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст.272 КК України про арешт майна.

Як зазначено в клопотанні, в провадженні слідчого відділу Фастівського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали даного кримінального провадження.

В ході досудового розслідування було встановлено, що 12.07.2022 до ЧЧ ВП №2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від працівника одного з органів охорони здоров`я ОСОБА_4 , з приводу того, що до Київської обласної лікарні було доставлено двох осіб: гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , які були доставлені з території будівництва ЖК «ОПТИМІСТО» в с. Гатне Фастівського р-ну Київської обл., з тілесними ушкодженнями, отриманими внаслідок падіння з висоти під час виконання будівельниї робіт. (ЖЕО 2378 від 12.07.2022).

13.07.2022, в період часу з 17:29 год. по 20:04 год., було проведено додатковий огляд місця події за адресою: Київська область, Фастівський район, с. Гатне, вул. Оптимістична, поряд із будинком №1, а саме земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:5147 та споруди незавершеного будівництва на ній секція № 2.04 ЖК «ОПТИМІСТО», в ході якого було виявлено наступне: баштовий кран жовтого кольору без будь-яких маркувальних та ідентифікуючих номерів, який було вилучено після чого передано на відповідальне зберігання представнику АТ «Журжій Венчурс» ОСОБА_7 , виносна платформа для прийому вантажів без будь-яких маркувальних та ідентифікуючих номерів, яку було вилучено після чого передано на відповідальне зберігання представнику АТ «Журжій Венчурс» ОСОБА_7 .

13.07.2022 року вказаний вище баштовий кран жовтого кольору без будь-яких маркувальних ідентифікуючих номерів та виносна платформа для прийому вантажів без будь-яких маркувальних ідентифікуючих номерів які були виявлені та вилучені в ході проведення огляду місця події старшим СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні№ 0001014 від 13.07.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.

Положеннями ст. 2,7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів. Одним з таких заходів є арешт майна у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Разом з тим, ч. 2 ст. 64-2КПК України передбачено, що процесуальний статус третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникає з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.
Системний аналіз наведених норм законодавства дозволяє зробити висновок про те, що з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна у третіх осіб має право звернутися до слідчого судді тільки прокурор.
Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Положеннями п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна.

Також в клопотанні повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Однак, в матеріалах клопотання відсутні документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном (цензова пила).

Як зазначив слідчий в клопотанні, що зазначені речі визнані речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні на підставі постанови слідчого.

Разом з тим, аналіз клопотання, з яким звернувся прокурор до слідчого судді дає підстави вважати про недостатність доказів про те, що вказані речі відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

При цьому прокурором необґрунтовано підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту тимчасово вилученого майна, а також, наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України та не надані письмові докази, що обґрунтовують необхідність накладення даного арешту на вказане майно.

Згідно частини першої ст. 172 КПК України, суд зобов`язаний повідомити особу-володільця майна, що належить арештувати, про судовий розгляд поданого клопотання.

Проте данних про місцезнаходження володільця, розпорядника або користувача майна чи інших контактів прокурором в клопотанні не зазначено, що унеможливлює його виклик до суду.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.170-172 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 в кримінальному провадженні № 0001014 від 13.07.2022 року за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст.272 КК України повернути прокурору для усунення недоліків та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1