печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9143/22-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий відділу Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на наступні обставини.

У провадженні слідчого відділу Печерського УП ГУ НП у місті Києві знаходяться матеріали кримінального провадження №0000285 від 20.02.2022 року, за підозрою ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України.

У клопотанні вказує слідчий, що 20.02.2022 у ОСОБА_7 , приблизно о 14 год. 30 хв., який перебував в приміщені ломбарду «Скарбниця», за адресою м. Київ, бульвар Дружби Народів, 25, виник злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на вчинення відкритого викрадення чужого майна, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих спонукань, з метою особистого збагачення, ОСОБА_7 , дочекавшись, поки працівник ломбарду «Скарбниця» поклав грошові кошти на стійку каси, належні потерпілому ОСОБА_8 , які останній мав отримати за свій мобільний телефон «Iphone 7», після чого, ОСОБА_7 , перебуваючи поряд з потерпілим, схопив грошові кошти в розмірі 600 гривень, таким чином відкрито заволодів грошовими коштами, що належить потерпілому ОСОБА_8 .

Після цього з метою доведення до кінця свого злочинного умислу спрямованого на відкрите викрадення чужого майна, діючи умисно, з корисливих спонукань, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_7 , вибіг з приміщення ломбарду «Скарбниця», та покинув місце вчинення кримінального правопорушення, отримавши реальну можливість розпорядитись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_7 , своїми умисними діями, які виразились у відкритому викраденні чужого майна, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 186 КК України.

Підозра ОСОБА_7 , обгрунтовується зібраними по кримінальному провадженню доказами:

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9

-протоколом пред`явлення особи для впізнання ОСОБА_9

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10

-протоколом пред`явлення особи для впізнання ОСОБА_10

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_7

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 .

В діях ОСОБА_7 , вбачаються ознаки вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 186 КК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою сторона обвинувачення проходить до висновку щодо наявності ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме :

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів суду, оскільки ОСОБА_7 , вчинив кримінальне правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України відноситься до злочину невеликої тяжкості, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до чотирьох років, у зв`язку з чим ОСОБА_7 під страхом суворого покарання, може переховуватися від суду, чим перешкоджатиме виконанню процесуальних рішень та встановленню істини у кримінальному провадженні. Крім того, ОСОБА_7 , не має стійких соціальних зв`язків, він офіційно не працевлаштований, не одружений.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 , неможливе, оскільки:

- застосування особистого зобов`язання не можливе у зв`язку з тим, що воно не буде відповідати тяжкості вчиненого кримінального правопорушення;

- застосування особистої поруку не можливе у зв`язку із відсутністю у ОСОБА_7 , осіб, які б могли взяти на себе передбачені законом процесуальні обов`язки;

- застава не може бути застосована, адже підозрюваний, офіційно не працює, а тому не зможе внести кошти на спеціальний рахунок..

У судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість та необхідність у застосуванні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, вказавши на те, що клопотання не містить виклад обставин, які б свідчили про наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України.

Підозрюваний у кримінальному проваджені у судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення підозрюваного, його захисника, прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Основні доводи внесеного стороною кримінального провадження клопотання зводяться до наявності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , а наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Статтею 181 КПК України передбаченого, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні даного клопотання підлягають встановленню та врахуванню обставини, визначені ч.1 ст.178, ч.1 ст.194 КПК України, та підстави застосування запобіжного заходу, регламентовані ст.177 КПК України.

Відповідно до вимог п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке може бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].

При цьому, прокурором доведено обставини того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду або вчиняє будь-які дії для цього, може впливати на хід кримінального провадження незаконними діями, натомість у судовому засіданні підозрюваний зазначив, що наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду він не має, будь яким чином перешкоджати здійсненню досудового розслідування не буде, а відтак приходжу до висновку, що заявлені ризики стороною обвинувачення не містять доказового обґрунтування.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід, домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби, який є співмірний з існуючими ризиками, особою підозрюваної, тяжкістю злочину та його наслідками. При цьому, такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги та необхідності виконання процесуального обов`язку явки за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_7 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду у кримінальному провадженні, та суду на визначений час;

- не відлучатися з місця постійного проживання в нічний час з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин, що за адресою: АДРЕСА_1 , що обґрунтовується необхідністю полегшення працівникам органів Національної поліції профілактичного нагляду за ОСОБА_7 для недопущення вчинення ним інших кримінальних правопорушень;

- здати слідчому або прокурору у кримінальному провадженні на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, строком до 20.04.2022 включно.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 наступні обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду у кримінальному провадженні, та суду на визначений час;

- не відлучатися з місця постійного проживання в нічний час з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин, що за адресою: АДРЕСА_1 , що обґрунтовується необхідністю полегшення працівникам органів Національної поліції профілактичного нагляду за ОСОБА_7 для недопущення вчинення ним інших кримінальних правопорушень;

- здати слідчому або прокурору у кримінальному провадженні на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді та покладених судом обов`язків в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні до 20.04.2022 року включно.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1