СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/1495/22
Провадження № 1-кс/306/203/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08.09.2022 року м. Свалява

Слідчий суддя Свалявського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

розглянувши клопотання прокурора Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: на транспортний засіб марки "ЗИЛ-130", державний номерний знак НОМЕР_1 на кузові якого знаходиться деревина породи "Бук" в загальній кількості близько 3-5 м3; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 ; накладну №10 від 23.08.2022 року та товарно-транспортну накладну №10 від 23.08.2022 року із забороною розпорядження та користування тимчасово вилученим майном у кримінальному провадженні №0000293 від 23 серпня 2022 року.

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся в суд із зазначеним клопотанням, посилаючись на те, що 23.08.2022 року працівниками СРПП ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області в м.Свалява по вул. Київській зупинено вантажний автомобіль марки "ЗИЛ" д.н.з. НОМЕР_1 зеленого кольору. У вантажному відсіку транспортного засобу знаходилася деревина. Водій вантажного автомобіля ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 надав документацію, яка викликає сумнів походження деревини. Транспортний засіб з деревиною вилучено та поміщено на майданчик тимчасового тримання відділення поліції № 1.

23 серпня 2022 року відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000293 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

В клопотанні прокурор вказує, що під час проведення огляду місця події 23.08.2022 року (на майданчику тимчасового тримання транспортних засобів ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області) вилучено вантажний автомобіль "ЗИЛ-130", д.н.з. НОМЕР_1 на кузові якого знаходиться деревина породи "Бук" в загальній кількості близько 3-5 м3; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 ; накладну №10 від 23.08.2022 року та товарно-транспортну накладну №10 від 23.08.2022 року, які є предметом вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст.246 КК України та мають значення речового доказу. 24.08.2022 року постановою слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 вказане у клопотанні майновизнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000293 та передано на зберігання. Вимоги прокурор мотивує тим, що з метою збереження речових доказів та запобігання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, для проведення експертиз є необхідним накладення арешту на зазначене в клопотанні майно. Просить клопотання задовольнити, накласти арешт із забороною використовувати та розпоряджатися цим майном, оскільки незастосування арешту може привести до зникнення, втрати, пошкодження чи знищення майна.
Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.
Відповідно до ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частина 1 статті 64-2 КПК України визначає, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Згідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України - третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Відповідно до ст. 36 КПК України - прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до КПК України, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, наділений повноваженнями, передбаченими КПК України при здійсненні нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням.
Відповідно до ч.2 ст. 93 КПК України - сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання речей, документів, проведення інших процесуальних дій.

Слідчим суддею вжито заходи щодо повідомлення про дату, час та місце розгляду клопотання про арешт майна власників майна.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000293 підтримав, просить задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні. Надав витяг з ЄРДР за №0000293 за ознаками складу кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст.246, ч.1 ст.358 КК України та протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 07.09.2022 року.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився

Заслухавши доводи прокурора, перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя доходить такого висновку.
Відповідно до положень п.18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Відповідно до принципу диспозитивності, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.
Відповідно до ст. 8 "Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод" органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України - тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду; ч.5 ст.132 КПК України - під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України - у клопотанні прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету, відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до п. 1 ч.2 ст.170 КПК України - арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; ч.3 ст.170 КПК України - у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України - арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України (речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження).
Клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000293 від 23.08.2022 року відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Постановою слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 про визнання речовими доказами та передачу їх на зберігання від 24 серпня 2022 року - транспортний засіб марки "ЗИЛ-130", державний номерний знак НОМЕР_1 на кузові якого знаходиться деревина породи "Бук" в загальній кількості близько 3-5 м3; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 ; накладну №10 від 23.08.2022 року та товарно-транспортну накладну №10 від 23.08.2022 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №000293 від 23.08.2022 року.
У випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 КПК України - арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених п. 1-4 ч.1 ст.96-2 КК України.

Згідно витягу з ЄРДР за №0000293 від 08.09.2022 року встановлено, що 24.08.2022 року до ЄДРСР внесено відмості за матеріалами правоохоронних та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень за ч.1 ст.358 КК України про те, що 24.08.2022 року до чергової частини ВП № 1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшов рапорт слідчого СВ лейтенанта поліції ОСОБА_5 про те, що під час проведення досудового розсліування у кримінальному провадженні №0000293 за ч.1 ст.246 КК Українм встановлено, що впродовж 2022 року ДП "Свалявське ЛГ" паливні дрова ФОП ОСОБА_6 не відпускалися та документів дозвільного характеру на розробку лісосік у ДП "Свалявське ЛГ" для ФОП ОСОБА_6 протягом 2022 року не надавалися. Законність походження документів, які надав на підтвердження законності перевезення деревини водій ОСОБА_4 викликають сумніви та мають наявні ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Слідчий суддя на даній стадії не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення фактичних обставин вчиненого кримінального правопорушення, а на підставі оцінки сукупності отриманих даних (які мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину; повинні давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків) доходить висновку, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження, заходів забезпечення кримінального провадження - арешт майна.

Відповідно до п.п. 1,2,4 ч.5 ст. 173 КПК України - у разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, яке підлягає арешту, підстави застосування арешту майна, заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном.

Слідчий суддя враховує, що прокурором в клопотанні обґрунтовано необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно 23.08.2022 року, яке з іншими зібраними в ході досудового розслідування доказами може мати значення для встановлення важливих обставин у даному кримінальному провадженні, а тому доходить висновку, що клопотаннянеобхідно задовольнити, враховуючи можливість використання таких речових доказів як доказу у кримінальному провадженні за ч.1 ст.246 КК України.
Відповідно до ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ст. 7, 16 КПК України - загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя враховує практику ЄСПЛ у висновках Європейського суду (для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування; будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції"). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються щодо обмеження права власності та метою, яку прагнуть досягти органи досудового розслідування).

З огляду на вищенаведене, суд повинен обрати найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
Зокрема, в частині арешту деревини та товарно-транспортної накладної №10 від 23.08.2022 року необхідно застосувати обмеження щодо користування та розпорядження майном.
В частині арешту транспортного засобу достатнім буде обмеження розпорядження майном. Не співмірним буде обмеження щодо користування транспортним засобом, поскільки в клопотанні прокурором не зазначено будь-яких слідчих дій (експертні дослідження, тощо), які мають бути проведені за участі транспортного засобу. Отже, його перебування на майданчику тимчасового тримання є невиправданим і такий підлягає поверненню.
Крім того, необхідно зазначити, що відповідно до п.2 ч.1 ст. 174 КПК України - арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Тобто, після проведення процесуальних дій в кримінальному провадженні, власник майна може подати клопотання про скасування арешту майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Відповідно до ст. 175 КПК України - ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Керуючись ст. 16, 21, 93, 131, 132, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на транспортний засіб марки "ЗИЛ-130", державний номерний знак НОМЕР_1 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 в частині розпорядження цим майном; на товарно-транспортну накладну №10 від 23.08.2022 року та деревину в загальній кількості близько 3-5 м3 в частині розпорядження та користування цим майном до закінчення проведення слідчих дій у кримінальному провадженні №0000293 від 23 серпня 2022 року за ознаками складу кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст.246, ч.1 ст.358 КК України.

Заборонити ОСОБА_4 та іншим особам розпоряджатися та користуватися тимчасово вилученим майном: товарно-транспортною накладною №10 від 23.08.2022 року та деревиною в загальній кількості близько 3-5 м3 до закінчення проведення слідчих дій у кримінальному провадженні №0000293 від 23.08.2022 року.

Заборонити ОСОБА_4 та іншим особам розпоряджатися тимчасово вилученим майном: транспортним засбом марки "ЗИЛ-130", д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 до закінчення проведення слідчих дій у кримінальному провадженні №0000293 від 23.08.2022 року.

Транспортний засіб марки "ЗИЛ-130", державний номерний знак НОМЕР_1 повернути власнику ОСОБА_4 .

Ухвала виконується негайно.
Ухвала слідчого судді про арешт майна під час досудового розслідування може бути оскаржена в апеляційному порядку.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Копію ухвали після її постановлення направити прокурору.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ
СВАЛЯВСЬКОГО РАЙОННОГО СУДУ
ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ ОСОБА_1