Справа №295/3092/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.04.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського районного управління поліції головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні за №0000581 від 06.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на корпус гранати «РГД -5», запали до ручної гранати типу «УЗРГМ», вилучене в ході особистого обшуку ОСОБА_5 та тимчасово позбавити власника, можливості відчуження, розпоряджання та користування вказаним майном.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власник майна в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду клопотання.

Суд дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що 06.04.2022 близько 17 год. 19 хв. за адресою м. Житомир, вул. Вокзальна буд. 12 при перевірці документів працівниками поліції у гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 в кишені виявили гранату в кількості 1 шт. На місце події було викликано слідчо-оперативну групу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області. Після приїзду СОГ 06.04.2022 року о 19 год. 06 хв. в порядку ст. 208 КПК України було здійснено затримання гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході особистого обшуку останього у лівій кишені куртки виявлено корпус гранати «РГД -5», в правій кишені куртки запали до ручної гранати типу «УЗРГМ».

За даним фактом 06.04.2022 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження №0000581 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

06.04.2022 слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області вказане майно визнано речовими доказами, у зв`язку з тим, що вони можуть містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які після проведення відповідних слідчих дій та експертиз можуть містити переконливі дані причетності особи до вчинення даного кримінального правопорушення.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170, ст. 98 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на його вчинення; правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З огляду на завдання арешту майна та з метою забезпечення збереження речових доказів, а також зважаючи на наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на корпус гранати «РГД -5», запали до ручної гранати типу «УЗРГМ», які були вилучені 06.04.2022 р. в ході особистого обшуку ОСОБА_5 .

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1