Справа № 694/818/22
провадження № 1-кс/694/306/22
УХВАЛА

про арешт майна

25.05.2022 року м.Звенигородка
Звенигородський районний суд Черкаської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря судових засідань ОСОБА_2

за участю дізнавача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Звенигородка клопотання дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000250 від 24.05.2022, розпочатому за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Дізнавач СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт на рибу виду карась у кількості 10 штук, лящ у кількості 3 штуки, яка була вилучена під час огляду місця події 23.05.2022 на річці Гнилий Тікич біля с. Неморож, Звенигородського району, Черкаської області та являється предметом злочину кримінальному провадженні 0000250; Дозволити реалізувати рибу виду карась у кількості 10 штук, лящ у кількості 3 штуки, яка була передана на зберіганняФОП ОСОБА_5 , м. Звенигородка, Черкаської області, так як вона належить до речових доказів, що підлягають швидкому псуванню;
В обґрунтування клопотання дізнавач зазначила, що 23.05.2022 року близько о 20:06 до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від працівника поліції, про те, що на річці Гнилий Тікич, по вул. Берег, с. Неморож, Звенигородського району, Черкаської області, невідома особа здійснювала незаконний вилов риби (ЄО № 5206 від 23.05.2022). Під час проведення огляду місця події, 23.05.2022, в період часу з 20:54 год. по 21:16 год., в с. Неморож, Звенигородського району, Черкаської області, на березі річки було виявлено та вилучено до Звенигородського РВП поліетиленовий прозорий пакет з биркою та печаткою «Для довідок» з в містом рибальської сітки з полімерного матеріалу у кількості 1 штука, довжиною 160 метри та вічко 40 міліметрів, рибу у кількості 13 штуки, виду карась 10 штук, лящ - 3 штуки, та поміщено до поліетиленового пакету, металевий човен кустарного виробництва в комплекті з дерев`яними веслами в кількості 2 штуки, яким користується ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В подальшому вилучену рибу було передано для реалізації ФОП ОСОБА_5 . Поліетиленовий прозорий пакет з биркою та печаткою «Для довідок» з в містом рибальської сітки з полімерного матеріалу у кількості 1 штука, довжиною 160 метри вічко 40 міліметрів та металевий човен кустарного виробництва в комплекті з дерев`яними веслами в кількості 2 штуки вилучено на зберігання до Звенигородського РВП, для подальшого зберігання в кімнаті зберігання речових доказів. Правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 1 ст. 249 КК України незаконне зайняття рибним промислом що заподіяло істотну шкоду.
В судовому засіданні дізнавач підтримала подане клопотання, просила його задовольнити.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторони кримінального провадження, вивчивши документи та матеріали, якими дізнавач обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, вважає необхідним зазначити наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про

захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Дізнавачем СД Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 винесено постанову про визнання риби виду: карась у кількості 10 штук; лящ у кількості 3 штуки, визнано речовими доказами у вказаному кримінальному проваджені.
Відповідно до ч.6 ч.7 ст.100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіально юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст.ст. 171-173 КПК України
Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п.28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересилання, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження
Вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям зазначеним у п.4 ч.2 ст.167 КПК України
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, якщо є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Таким чином, мається правова підстава, передбачена п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України для накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду місця події .

Арешт тимчасово вилученого майна полягає в забороні користуватися та розпоряджатися ним володільцю та власнику.

Метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки на виконання вимог ст. 172 КПК України слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має значення для досудового розслідування.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Клопотання дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000250 від 24.05.2022, розпочатому за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України задовольнити.
Накласти арешт на рибу виду карась у кількості 10 штук, лящ у кількості 3 штуки, яка була

вилучена під час огляду місця події 23.05.2022 на річці Гнилий Тікич біля с. Неморож, Звенигородського району, Черкаської області та являється предметом злочину кримінальному провадженні №0000250.
Дозволити реалізувати рибу виду карась у кількості 10 штук, лящ у кількості 3 штуки, яка була передана на зберігання ФОП ОСОБА_5 , м. Звенигородка, Черкаської області, так як вона належить до речових доказів, що підлягають швидкому псуванню.
Кошти від реалізації перерахувати на депозитний рахунок ГУНП в Черкаській області №UA01092650 ДКСУ в м. Києві МФО 820172 РДПО 40108667;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1