Справа № 333/1101/22
Провадження № 1-кп/333/423/22
УХВАЛА
05 вересня 2022 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , його захисника ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Комунарського районного суду м. Запоріжжя клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про призначення йому перекладача у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Комунарського районного суду м. Запоріжжя знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Під час судового розгляду обвинувачений ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про призначення йому перекладача, обґрунтовуючи це тим, що він не володіє українською мовою і усі складені слідчим процесуальні документи для нього не зрозумілі. Вважає, що у даному випадку порушується його право на захист, так як він не розуміє ні прокурора, ні суддю, які висловлюються тільки українською мовою під час судового процесу.

В судовому засіданні обвинувачений підтримав своє клопотання та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_7 , обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 не заперечували проти призначення перекладача обвинуваченому ОСОБА_6 .

Прокурор ОСОБА_3 просив суд відмовити у задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 , так як останній є громадянином України, неодноразово був засуджений судами України, під час попередніх судових засідань жодного разу не висловлювався, що йому щось не зрозуміло українською мовою. На питання українською завжди відповідав по суті, тому вважає, що клопотання обвинуваченого направлене на затягування судового процесу та є зловживанням прав останнього.

Суд, розглянувши клопотання обвинуваченого, вислухавши доводи прокурора, думки сторони захисту, дійшов до такого.

Участь перекладача у кримінальному провадженні зумовлена конституційною засадою рівності перед законом і судом (ч. 2 ст. 24 Конституції України, ст. 10 КПК), за якою, серед іншого, не допускається привілеїв чи обмежень (в тому числі й у процесуальних правах, передбачених КПК) за мовними ознаками.
Проявом принципу «рівності можливостей», згідно з яким кожна сторона під час розгляду справи повинна мати рівні можливості і жодна із сторін не повинна мати якихось вагомих переваг над опонентом, розглядаються й права обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, закріплені у підпунктах «а», «е» п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод (далі - Конвенції): а) бути негайно i детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер i причину обвинувачення проти нього; e) якщо він не розуміє мову, яка використовується у суді, або не розмовляє нею, - отримувати безоплатну допомогу перекладача.
Відповідно до п. 18 ч. 3 ст. 42 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право: користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною або іншою мовою, якою він володіє, та в разі необхідності користуватися послугами перекладача за рахунок держави.
Згідно ч. ч. 1,3 ст. 29 КПК України кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою. Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Залучення перекладача для проведення процесуальних дій має на меті забезпечити особам, які беруть участь у кримінальному провадженні та не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, можливість користуватися рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють (п. 18 ч. 3 ст.42, п. 9 ч. 1 ст. 56, п. 11 ч. 3 ст. 64-1, п. 4 ч. 1 ст. 66 КПК України). Як зазначено у ч. 1 ст. 68 КПК України, у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).
Відповідно ж до ч. 6 ст. 22, ч. 3 ст. 26 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків і вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами.
Враховуючи зазначене, суд зважає на те, що питання дотримання вимог ст. 29 КПК України щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції.
Аналіз зазначених норм свідчить, що при вирішенні питання про залучення перекладача визначальним є впевненість суду, що обвинувачений дійсно не володіє, або недостатньо володіє державною мовою. Хоча закон не встановлює критеріїв, за якими суд має визначитись в цьому питанні, такі роз`яснення містяться в рішеннях Європейського суду з прав людини.
Європейський суд з прав людини в справі «К. проти Франції» від 07 грудня 1983 року дійшов наступного висновку: «п. 8. ... Як видно з рішення трибуналу, заявник народився і здобув освіту у Франції і йому не було важко розуміти й спілкуватися французькою мовою, якою вели провадження в суді. Конвенційне право на допомогу перекладача, що міститься в підпункті (e) пункту 3 статті 6, очевидно, може бути застосоване тільки в тому випадку, коли обвинувачений не розуміє мови, використовуваної в суді, чи не розмовляє нею».
Посилання обвинуваченого ОСОБА_6 на те, що він не володіє державною мовою і він фактично взагалі не розуміє що відбувається у судовому засіданні, так як суддя та прокурор висловлюються українською мовою, суд вважає необґрунтованими та розцінює, як спробу ОСОБА_6 затягування розгляду кримінального провадження та зловживання своїми процесуальними правами.
Так, у судовому засіданні встановлено, що обвинувачений ОСОБА_6 є громадянином України за народженням. Увесь час проживав на території України, до цього сім разів притягувався до кримінальної відповідальності на території України.
Під час досудового розслідування обвинуваченому ОСОБА_6 вручалася пам`ятка про процесуальні права та обов`язки підозрюваного, де зокрема було роз`яснено, що ОСОБА_6 має право користуватись рідною мовою, отримувати процесуальні документи рідною або іншою мовою, якою він володіє, та в разі необхідності користуватися послугами перекладача за рахунок держави. Під час отримання вказаної пам`ятки ОСОБА_6 не заявляв клопотання про залучення у кримінальному провадженні перекладача. Також, під час досудового розслідування ОСОБА_6 у присутності захисника був допитаний підозрюваним, під час якого слідчий роз`яснював підозрюваному зміст ст. 63 Конституції України, ст. ст. 18, 42 КПК України.
Під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження відповідно до ст. 290 КПК України, ані обвинувачений, ані його захисник не висловлювали бажання (клопотання) про залучення перекладача, у зв`язку з тим, що обвинувачений не розуміє державної мови, а ознайомилися з матеріалами кримінального провадження у повному обсязі, без будь-яких обмежень та зауважень з їх боку.
Також, 25.11.2021 року слідчим суддею Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_9 на стадії досудового розслідування до ОСОБА_6 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою. Під час розгляду клопотання слідчого про застосування вказаного запобіжного заходу підозрюваний ОСОБА_6 у присутності захисника заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати більш м`який запобіжний захід. З мотивувальної частини ухвали не вбачається, що обвинувачений або його захисник заявляли клопотання про залучення перекладача, оскільки обвинувачений не розуміє державної мови.
Аналогічна ситуація вбачається і при продовженні ОСОБА_6 строку запобіжного заходу на стадії досудового розслідування (ухвала слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_9 від 21.01.2022 року)
Таким чином, на стадії досудового розслідування ОСОБА_6 був належним чином повідомлений про право на перекладача, але відповідних клопотань не заявляв, надавав зрозумілі відповіді на поставлені йому українською мовою питання, не мав складнощів в розумінні української мови та був забезпеченим фаховою правовою допомогою.
В судових засіданнях 22.02.2022 року, 19.04.2022 року, 02.06.2022 року, 13.06.2022 року, 29.06.2022 року, 09.08.2022 року, 16.08.2022 року, 29.08.2022 року обвинувачений ОСОБА_6 чітко відповідав на питання суду, розуміючи при цьому запитання головуючого та інших учасників кримінального провадженні, жодного разу не заявляв про те, що йому незрозуміло питання або відповідь учасника судового процесу, а також не заявляв клопотання про залучення перекладача.
Доводи обвинуваченого ОСОБА_6 стосовно нерозуміння української мови, суд оцінює критично з огляду на володіння ним державною мовою щонайменше на побутовому рівні з можливістю розуміти питання, що ставляться українською мовою та змістовно на них відповідати.
За таких обставин, вважаю, що у клопотанні обвинуваченого ОСОБА_6 щодо залучення перекладача необхідно відмовити і це не призведе до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції.

Керуючись вимогами ст.ст. 10, 22, 26, 29, 42, 372, 375 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про призначення йому перекладача відмовити.

Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 09.09.2022 року.

Суддя Комунарського районного суду
м. Запоріжжя ОСОБА_1