Справа № 489/1201/22
Провадження № 1-кп/489/679/22
Ленінський районний суд міста Миколаєва
Ухвала

іменем України

31 березня 2022 року місто Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва в складі головуючого судді ОСОБА_1 , розглянувши клопотання обвинуваченого у кримінальному провадженні №0001741 від 03.12.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених статтями 15 ч. 2 та 185 ч. 2, 185 ч. 2 КК України, ОСОБА_2 про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації та на особливий період,

встановив:

У провадженні Ленінського районного суду міста Миколаєва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001741 від 03.12.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених статтями 15 ч. 2 та 185 ч.2, 185 ч. 2 КК України, по обвинуваченню ОСОБА_2 .

До суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_2 про скасування йому обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Відповідно до ч. 1 ст. 616 КПК України у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146-147, 152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433, 436, 437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період. За результатами розгляду клопотання, передбаченого абзацом першим цієї частини, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Із системного аналізу вказаної норми вбачається, що правом на звернення до слідчого судді із клопотанням про скасування обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період наділений лише прокурор, який може прийняти таке рішення за наслідками розгляду відповідного клопотання обвинуваченого про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період. У випадку ж подання такого клопотання до суду не прокурором, а самим обвинуваченим - суд позбавлений права розглядати таке клопотання.

При цьому нормами КПК України не передбачено наслідки порушення порядку та процедури звернення до суду з клопотанням про скасування обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Проте положеннями ч. 2 ст. 304 КПК України, які передбачають наслідки подання до слідчого судді скарги особою, яка не має права її подавати, визначено, що скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Відповідно до ст. 7 КПК України однією із засад кримінального провадження є диспозитивність (ст. 26 КПК України), за якою сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Таким чином, оскільки клопотання про скасування обвинуваченому ОСОБА_2 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період подане до суду не прокурором, який уповноважений з таким зверненням, а самим обвинуваченим, що суперечить вимогам ч. 1 ст. 616 КПК України та свідчить про те, що вказане клопотання подане до суду особою, яка не має право його подавати, тому вказане позбавляє суд права розглядати вказане клопотання відповідно до положень ч. 1 ст. 616 КПК України та вказує про необхідність повернення вказаного клопотання особі, яка його подала.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_2 про те, що відповідно до ч. 1 ст. 616 КПК України він має право звернутися з клопотанням про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період до прокурора, який за результатами розгляду вказаного клопотання має право звернутися до суду, що розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Керуючись статтями 7, 9 ч. 6, 26, 372, 616 КПК України, суд

постановив:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_2 про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації та на особливий період повернути особі, яка його подала, у зв`язку з тим, що клопотання подане до суду особою, яка не має права його подавати.

Головуючий суддя ОСОБА_1