ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1661/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" жовтня 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_4 ,

обвинувачена ОСОБА_5 ,

провівши підготовче судове засідання в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0001777 від 23.06.2022, за обвинуваченням

ОСОБА_5 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, яка

зареєстрована та проживає за адресою:

АДРЕСА_1 ,

раніше не судимої,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 354; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 362 КК України,

встановив:

Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 354; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 362 КК України, надійшов до Дарницького районного суду м. Києва 29 вересня 2022 року.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просить постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у відкритому судовому засіданні.

Обвинувачена та її захисник заперечували щодо призначення обвинувального акта до судового розгляду, подавши клопотання про повернення обвинувального акта прокурору.

Заслухавши думки сторін кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, обговоривши заявлене клопотання про повернення обвинувального акта, суд дійшов до наступних висновків.

Щодо клопотання про повернення обвинувального акта прокурору.

Вимоги клопотання захисника про повернення обвинувального акта прокурору мотивовані тим, що в цьому провадженні обвинувальний акт не містить належного викладення фактичних обставин, а саме: зі змісту обвинувального акта неможливо встановити конкретні фактичні обставини, щодо яких висунуто обвинувачення (не зазначені точні час, місце та спосіб вчинення кримінального правопорушення), на думку захисника, виклад фактичних обставин не відповідає вимогам законута наявна нечіткість висунутого обвинувачення.

Також захисник зазначив, що його та обвинувачену було обмежено у збиранні речей, документів, інших доказів, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України, оскільки ним були заявлені клопотання про проведення додаткових слідчих дій для з`ясування всіх обставин провадження, однак він на них не отримав відповіді.

Крім того, захисник висловив незгоду з розподілом витрат на залучення експерта у цьому кримінальні провадженні та додав, що аналогічні витрати зазначені в обвинувальному акті стосовно іншої особи, щодо якої триває судовий розгляд в іншому кримінальному провадженні.

Обвинувачена ОСОБА_5 підтримала вказане клопотання, просила таке задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 проти задоволення клопотання заперечувала та зазначила, що формулювання обвинувачення належить до дискреційних повноважень прокурора, а доводи сторони захисту про неконкретність обвинувачення можна перевірити лише за результатами судового розгляду. Додатково повідомила, що обвинувальний акт відповідає всім вимогам, визначеним у ст. 291 КПК України.

Суддя, дослідивши обвинувальний акт, заслухавши думку захисника, обвинуваченої та прокурора, проаналізувавши доводи клопотання захисника про повернення обвинувального акта, з урахуванням того, що повернення обвинувального акта прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акта вказаним вимогам закону, а наявність у ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд, дійшла висновку про відсутність підстав для його задоволення та повернення з огляду на таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим КПК України.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 314 КПК України передбачено право суду у підготовчому судовому засіданні повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України. Таким чином, для ухвалення рішення про повернення обвинувального акта суд має встановити невідповідність відомостей, що фактично наявні у обвинувальному акті, тим відомостям, які він має містити згідно з вимогами КПК України.

Перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт, закріплено у ч. 2 ст. 291 КПК України. До них належать, зокрема, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення (п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України). Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно (ч. 3 ст. 291 КПК України). Також за змістом ч. 4 ст. 291 КПК України до обвинувального акта додається: реєстр матеріалів досудового розслідування; цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу); розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Також встановлено, що поданий до суду обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, оскільки він містить відомості, які передбачені ч. 2 ст. 291 КПК України, підписаний слідчим та прокурором, який його затвердив, до нього додано передбачені кримінальним процесуальним законом додатки та оригінал розписки обвинуваченого про його отримання. Також у доданих матеріалах містяться відомості про вручення обвинувального акта ОСОБА_5 .

Отже, обвинувальний акт відповідає вимогам чинного законодавства, він не містить таких недоліків, які б могли стати підставою для його повернення прокурору.

Щодо неналежного викладення фактичних обставин вчинення інкримінованих ОСОБА_6 правопорушень суд зазначає, що під формулюванням обвинувачення слід розуміти короткий виклад тексту диспозиції кримінально-правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабула обвинувачення виступає фактично моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання (формула та формулювання обвинувачення) це правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому. Належний виклад фактичних обставин кримінального правопорушення має суттєве значення не тільки для аргументації висновків органу досудового розслідування, а й для дослідження обставин вчиненого кримінального правопорушення в суді та для реалізації права на захист.

Водночас щодо доводів захисника про невідповідність вимогам закону опису фактичних обставин і формулювання обвинувачення, то пункт 5 частини 2 статті 291 КПК України прямо передбачає, що фактичні обставини кримінального правопорушення викладаються так, як прокурор це вважає встановленим.

Більше того, кримінальний процесуальний закон не надає суду повноважень до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи перевіряти правильність визначення прокурором обсягу обвинувачення, зобов`язувати його змінювати цей обсяг, повертати за наслідком підготовчого судового засідання обвинувальний акт у зв`язку з неправильною кваліфікацією дій обвинуваченого, тощо, оскільки визначення обсягу обвинувачення при направленні обвинувального акта до суду належить виключно до повноважень прокурора (постанова Касаційного кримінального суду Верховного суду від 03.07.2019 року у справі N 273/1053/17).

В обвинувальному акті зазначаються не будь-які фактичні обставини кримінального правопорушення, а ті, які прокурор (а не суд чи сторона захисту) вважає встановленими.

До цього слід додати, що КПК України містить положення про зміну обвинувачення в суді, висунення додаткового обвинувачення, відмову від підтримання державного обвинувачення (частина 2 статті 337, статті 338-340 КПК України), а також передбачає право суду вийти за межі зазначеного в обвинувальному акті висунутого обвинувачення в частині зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, якщо це покращує становище особи, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження (частина 3 статті 337 КПК України).

У свою чергу, якщо під час розгляду обвинувального акта суд не зможе дійти висновку про те, що викладені в ньому відомості (зокрема фактичні обставини кримінального правопорушення та формулювання обвинувачення) не узгоджуються з представленими доказами або суперечать правилам кримінально-правової кваліфікації, він виносить виправдовуваний вирок.

Отже, визначення обсягу фактичних обставин кримінального правопорушення, що викладаються у обвинувальному акті, і формулювання обвинувачення належить до дискреційних повноважень прокурора, а наведені в обвинувальному акті фактичні дані мають в своїй сукупності лише давати уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, а також можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою.

У свою чергу, особливістю підготовчого провадження є те, що на цій стадії суд не досліджує доведеність обставин, викладених в обвинувальному акті, не оцінює повноту пред`явленого обвинувачення та правильність кваліфікації діяння, інкримінованого особі. Закріпивши можливість повернення обвинувального акта прокурору на первісному етапі судового провадження, законодавець очевидно не мав наміру створити таким чином простір для попередньої судової оцінки правильності та об`єктивності позиції сторони обвинувачення у змагальному кримінальному процесі. Дослідження обвинувального акта під час підготовчого судового засідання спрямоване виключно на встановлення відповідності його форми і змістовного наповнення вимогам статті 291 КПК України, та відсутності в ньому положень, що суперечать одне одному, усунення яких є неможливим в процесі повноцінного судового розгляду. Водночас фактичні обставини кримінального правопорушення, формулювання обвинувачення включно з часом, місцем та способом вчинення кримінального правопорушення, а також правова кваліфікація кримінального правопорушення є предметом розгляду в судовому засіданні кримінального провадження по суті, а первісне їх зазначення в особливому процесуальному рішенні - обвинувальному акті є прерогативою прокурора.

Також зі змісту поданого клопотання вбачається, що як на підставу для поверенння обвинувального акта прокурору захисник вказує на те, що його та підзахисну під час досудового розслідування було обмежено у вирішенні поданих клопотань та здійснення інших процесуальних прав.

Право на ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування гарантує реалізацію конституційного права підозрюваного на отримання інформації, зокрема, щодо суті пред`явленого обвинувачення та стану розгляду справи, а також забезпечує підозрюваному чи його захиснику можливість підготувати захист від пред`явленого обвинувачення.

Суддя погоджується із захисником, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Однак, доводи сторони захисту щодо незаконності процесуальних дій, рішень, щодо не розглянутих клопотань на стадії досудового розслідування тощо не впливають саме на форму та зміст обвинувального акта та не можуть бути підставою для його повернення.

Тим більше, в цьому контексті суд відзначає, що сторона захисту під час розгляду вказаного клопотання підтвердила факт ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та те, що стороною обвинувачення положення ст. 290 виконані в повному обсязі.

Щодо доводів сторони захисту про те, що процесуальні витрати вказані в обвинувальному акті фактично дублюються з обвинувальном актом стосовно іншої особи, провадження щодо якої здійснюється судом.

У розпорядженні суду на час проведення підготовчого судового засідання є в розпорядженні лише обвинувальний акт стосовно ОСОБА_5 та долучений до нього реєстр.

При цьому вирішення питання щодо витрат на судові експертизи не є предметом розгляду під час підготовчого судового засідання і рішення щодо процесуальних витрат суд вирішує у вироку суду або ухвалою за підсумками розгляду справи.

Також суд зазначає, що наведені у клопотанні захисника доводи заслуговують на увагу та потребують належної правової оцінки з боку суду, втім, така оцінка може бути надана виключно під час судового розгляду за наслідком дослідження наданих сторонами доказів, адже ці доводи стосуються суті пред`явленого обвинувачення, його доведеності та правильності правової кваліфікації, а не недотримання вимог, що висуваються до обвинувального акта як процесуального документа.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт відповідає вимогам, зазначеним у ст. 291 КПК України, а тому клопотання захисника про повернення обвинувального акта прокурору задоволенню не підлягає.

На питання суду щодо інших клопотань, пов`язаних із призначенням до розгляду, захисник та обвинувачений не висловились.

Підготовче судове засідання є обов`язковою і самостійною стадією кримінального процесу, в якій суд визначає можливість на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Кримінальне провадження підсудне Дарницькому районному суду м. Києва, обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складено відповідно до положень статей 291, 292 КПК України, підстав для закриття кримінального провадження судом під час підготовчого судового засідання не встановлено, істотних порушень вимог КПК України при складанні обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, які б перешкоджали призначенню цього обвинувального акта до судового розгляду судом не встановлено, а тому суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 354; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 362 КК України.

Судове засідання у цьому кримінальному провадженні з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити відкрито.

У судове засідання необхідно викликати прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва, обвинувачену та її захисника.

Окрім цього, згідно з положеннями ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду, при цьому така доповідь складається, окрім іншого, щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Отже, у цьому конкретному випадку, з урахуванням висунутого обвинувачення ОСОБА_5 , є всі правові підстави для складання досудової доповіді.

Суд приймає рішення за заявленим клопотанням захисника ухвалою про призначення судового розгляду, оскільки процесуальним законом не передбачено ухвалення окремого рішення в цьому випадку.

Керуючись статтями 314316 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання захисника про повернення обвинувального акта відмовити.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 354; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 362 КК України, на 12 годину 00 хвилин 11 жовтня 2022 року.

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Зобов`язати Голосіївський районний відділ Державної Установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області скласти та подати до 18 листопада 2022 року досудову доповідь стосовно обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої.

Роз`яснити обвинуваченій, що їй надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.

Для участі у судовому засіданні викликати сторони кримінального провадження: прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва, обвинувачену та її захисника.

Про час та місце судового засідання повідомити уповноважений орган з питань пробації.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1