1Справа № 335/6579/22 1-кс/335/2533/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2022 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжя клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Запорізького РУП Головного Управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, розлученого, дітей на утриманні не має, освіта середньо-спеціальна, пенсіонер, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст.296 КК України,

за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_5 , -

ВСТАНОВИВ:

08.10.2022 на адресу суду надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України у кримінальному провадженні № 0001261 від 06.10.2022, в якому зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06 жовтня 2022 року, приблизно о 15 годині 00 хвилини, під час воєнного стану, який з 24 лютого 2022 року за №64/2022, указом Президента України, введено на території України та в подальшому, який було продовжено указом Президента України від 12.08.2022 за № 573/2022 строком на 90 діб, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, вчинив хуліганські дії відносно потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за наступних обставин. 06 жовтня 2022 року, під час сварки з раніше невідомим ОСОБА_7 , яка тривала приблизно з 12 годині 00 хвилин до 15 годин 00 хвилин, ОСОБА_5 , маючи умисел на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливої зухвалістю, із застосування предмету схожого на пістолет не встановленої марки чорного кольору з маркуванням, яке читається як права сторона затвору та викидачі «0415-000727 MADE BY ATAK ARMS LTD. Cal.9 mm P.A.K.»; ліва сторона затвору «STALKER-2918-S», вийшов з приміщення квартири АДРЕСА_2 , де мешкає, при цьому заздалегідь підготувавшись до вчинення хуліганських дій, маючи при собі предмет, заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень предмет схожий на пістолет не встановленої марки, в якому знаходились набої травматичної дії. Реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на вчинення хуліганських дій, ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що перебуває у громадському місці, тримаючи при собі спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень предмет схожий на пістолет невстановленої марки, підійшов та присів на лавку, яка розташована у дворі вказаного будинку де знаходився потерпілий ОСОБА_7 , та інші мешканці будинку. Діючи умисно, з особливою зухвалістю, дістав предмет, заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень предмет схожий на пістолет невстановленої марки, який направив в напрямку потерпілого ОСОБА_7 , та реалізовуючи свій злочинний намір, спрямований на вчинення хуліганства із застосуванням предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень предмету схожого на пістолет невстановленої марки, в якому знаходились набої травматичної дії, здійснив близько 2-х пострілів у потерпілого, завдавши останньому фізичної болі.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, як хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, вчинене із застосуванням предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень.

Посилаючись на обґрунтовану підозру, на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просить його задовольнити. Зазначив, що підозра є обґрунтованою, підтверджується відповідними доказами. Посилаючись на наявність ризиків та на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який вчинено у стані алкогольного сп`яніння. Вважає, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. Просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчинені злочину із застосування насильства.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначив, що не має наміру переховуватися від органів досудового розслідування. Просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник-адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував. Вважає ризики не доведеними та необґрунтованими. Зазначив, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, є пенсіонером, мешкає зі своєю матір`ю, яка перебуває на його утриманні. Вважає за доцільне застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, а саме: у вигляді домашнього арешту.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, підозрюваного, захисника, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ ВП № 1 ЗРУП ГУНП у Запорізькій області, знаходиться кримінальне провадження за № 0001261, відомості за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.10.2022, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

06.10.2022 ОСОБА_5 було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

07.10.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Відповідно до вимог ст.ст. 177, 178 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про ймовірну причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину за викладених у клопотанні обставин. Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарь проти Молдови»), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

При цьому, слідчий суддя враховує, що на цій стадії провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

З цього приводу, слідчий суддя приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, викладену у рішенні по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», відповідно до якого факти, які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність у нього постійного місця роботи або навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання підозрюваним умов застосування запобіжних заходів, наявність повідомлень особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, а також розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчинення злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Органом досудового розслідування шляхом внесення відповідного клопотання ініційовано питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Між тим, доводи клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання у клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними, прокурором у судовому засіданні не доведені

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Досліджуючи вказане, слідчий суддя доходить висновку, що таких доказів суду не було надано, а лише зазначення в клопотанні про те, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 так і залишилось не підтвердженим ініціатором клопотання.

Таким чином, у судовому засіданні прокурор довів суду, що підозра повідомлена ОСОБА_5 , є обґрунтованою, що відповідає обставині встановленій в п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України та існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що відповідає обставинам встановленим в п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Незважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, але раніше не судимий, має постійне місце проживання та реєстрації, пенсіонер, розлучений, на його утриманні перебуває мати похилого віку, яка потербує стороннього догляду.

Враховуючи характер висунутої підозри, а також відсутність достатніх даних про наявність з його сторони перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у його права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого, а відтак відмовляє у задоволенні клопотання.

Отже, оцінюючи в сукупності вищевикладені обставини, а також беручи до уваги відомості щодо особи підозрюваного, які зазначені вище, слідчий суддя вважає, що саме такий запобіжний захід, як цілодобовий домашній арешт, на даному етапі досудового розслідування, є найбільш доцільним та ефективним засобом для запобігання встановленим у суді ризикам, відповідає особі підозрюваного, та є обґрунтованим заходом забезпечення процесуальної поведінки підозрюваного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

При цьому, слідчий суддя враховує, що обґрунтування клопотання прокурора стосується також необхідності забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому слідчий суддя, враховуючи відповідні вимоги ч. 5 ст. 194 КПК України, вважає, що на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 193,194, 196, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Запорізького РУП Головного Управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 - цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

ОСОБА_5 негайно звільнити з-під варти у залі суду.
Визначити строк дії ухвали слідчого судді - до 07 грудня 2022 року включно.
У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України. Після закінчення цього строку, на який до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а також покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали суду оголошено 11 жовтня 2022 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1