Справа № 638/6516/21
Провадження № 1-і/638/16/22
УХВАЛА
Іменем України

07 травня 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000242, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 05.04.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 2 статі 15 частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ

У провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження №0000242, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 05.04.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 2 статі 15 частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_4 заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України та просив розглянути вказане питання без його участі у зв`язку із тим, що Указом Президента України №64/222 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку із військовою агресією Російською Федерацією в Україні введено воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року по теперішній час.

У зв`язку з веденням воєнного стану на території України, з урахуванням ст. 3 Конституції України, з метою забезпечення життя, здоров`я та безпеки відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів, дане клопотання розглядається дистанційно.
Зазначене клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу направлено на адресу знаходження обвинуваченого в законний спосіб. Захисник ОСОБА_5 також повідомлений належно на своєчасно.
Суд, дослідивши доводи клопотання, приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини 1, 2 статті 331 КПК України, під час судового розгляду, суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Кримінальним процесуальним кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Так, статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КГІК України.
Відповідно до положень ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

В обґрунтування застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, адже обвинувачений був оголошений у держаний розшук; незаконно виливати на потерпілих і свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого злочину та продовження своєї злочинної діяльності. Так, обвинувачений не має офіційного місця роботи та стабільного доходу; раніше притягувався до кримінальної відповідальності; у ОСОБА_3 відсутні стійкі соціальні зв`язки, так як він не одружений, осіб на утриманні не має; підозрюються у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за яке встановлена за частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України позбавленням волі від трьох до шести років.

Підставою застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні вказаного злочину, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити зазначені вище дії.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу у вигляді гримання під вартою ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , суд враховує наступні обставини, передбачені статтею 178 КПК України: 1) вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 ст. 185 Кримінального кодексу України; 2) тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання винним; 3) наявність обґрунтованого повідомлення про підозру ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення-злочину.

Під час розгляду клопотання, судом вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищевказаних ризиків.

Однак, враховуючи реальне існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, враховуючи особу обвинуваченого, наявні підстави вважати, що останній може продовжити злочинну діяльність, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому продовжує для нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, згідно якого тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Так, Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, ухилення від явки до суду, вчинення іншого злочину.

Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у н. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

24.02.2022 року в період з 05:00 години до 06:00 години, Збройні сили Російської Федерації перетнули державний кордон України та із застосуванням невідомого на даний час калібру зброї систематично обстрілюють житлові та нежитлові будівлі, які знаходяться на території України, в тому числі в м. Харкові та Харківської області.

Указом Президента України №64/222 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку із військовою агресією Російською Федерацією в Україні введено воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року по теперішній час.

Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Згідно до практики Європейського суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами. Окрім того, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до вимог статті 182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, тяжкості покарання, враховуючи наявні ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а також беручи до уваги, що обвинувачений вчинив тяжкий злочин проти власності, суд вважає за можливе визначити заставу в межах, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 182 КПК України, а саме, двадцяти п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 62025 грн грн (2481 грн х 25 = 62 025 грн), розмір якої є достатньою мірою для того, щоб гарантувати виконання останнім покладених на нього обов`язків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.182, 314-316, 334, 369 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_4 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою терміном на 60 днів, тобто до 6 липня 2022 року.

Визначити ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі двадцяти п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 62025 (шістдесят дві тисячі двадцять п`ять) грн., яка підлягає внесенню на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (рахунок UA0006674, МФО 820172, , банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, призначення платежу - запобіжний захід застава, № судового рішення та ПІБ особи, якою вноситься застава).
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Роз`яснити ОСОБА_3 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній установі «Харківський слідчий ізолятор».
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_3 та повідомити усно і письмово процесуального керівника по справі - прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 та Дзержинський районний суд м. Харкова.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Роз`яснити ОСОБА_3 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, суду без поважних причин, чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_3 такі обов`язки:
- прибувати до прокурора чи суду за першою вимогою;
- не відлучатися із м. Харкова, в якому він фактично проживає, без дозволу прокурора або суду;
- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.
Зобов`язати прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 негайно повідомити близького родича, члена сім`ї ОСОБА_3 або іншу особу за вибором обвинуваченого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно останнього.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той же строк, з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Суддя