Справа № 359/4498/22
Провадження № 1-кс/359/1036/2022
УХВАЛА
про обрання запобіжного заходу
22 липня 2022 року м.Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Бориспіль з технічною фіксацією клопотання старшого слідчого слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с.Проліски Бориспільського району Київської області, громадянці України, зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючій за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимій, останній раз 14.06.2022 Бориспільським міськрайонним судом Київської області за ч.4 ст.185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років, звільненій на підставі ст.75 КК України з випробуванням з іспитовим строком 2 роки,

підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в:
Старший слідчий слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_4 за погодженням прокурора Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , звернулася із зазначеним клопотанням, в якому просила обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Згідно клопотання, ОСОБА_5 , будучи судимою 14.06.2022 Бориспільським міськрайонним судом Київської області за ч.4 ст.185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років, звільнена на підставі ст.75 КК України з випробуванням з іспитовим строк терміном 2 (два) роки, на шлях виправлення не стала, належних висновків для себе не зробила та вчинила новий умисний корисливий злочин за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 близько 21 год. 30 хв. 15.07.2022, в період дії воєнного стану, перебуваючи на першому поверсі будинку АДРЕСА_3 , побачила речі, які сушилися на спільному балконі першого поверху багатоповерхового будинку. В цей час, у ОСОБА_5 винник умисел на викрадення чужого майна.

В подальшому, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення майна, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, викрала кросівки білого кольору марки «ZN OZ» 37 розміру, із зеленими вставками, вартістю 380 гривень 00 копійок та дві пари джинсових штанів, одні чорного кольору марки «ONLI» розмір штанів 42 «S», вартістю 450 гривень 00 копійок, другі штани сірого кольору марки «КТ.МОSS», розмір штанів 42 «S», вартістю 400 гривень 00 копійок, після чого залишила місце вчинення злочину з викраденими речами, однак з причин, що не залежали від її волі не вчинила усіх дій, які вважала необхідними для завершення злочину до кінця, оскільки на третьому поверсі під`їзду була затримана потерпілою ОСОБА_7 .

20.07.2022 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України, обґрунтовується та підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, що містяться в матеріалах досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та виконання покладених на підозрювану ОСОБА_5 обов`язків, оскільки є всі підстави вважати, що, не обравши підозрюваній запобіжний захід у виді тримання під вартою, остання може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, в органу досудового розслідування є всі достатні та обґрунтовані підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_5 , тому останній необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Захисник підозрюваної в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, просив обрати відносно підозрюваної більш м`який запобіжний захід.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала думку свого захисника.

Заслухавши пояснення слідчого та прокурора, думку захисника та підозрюваної, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього докази, вважаю за необхідне клопотання задовольнити частково.

З наданих до суду матеріалів вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

Так, відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч.1 ст.177, ч.1 ст.178 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності цих ризиків слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання; майновий стан підозрюваного та наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

За правилом ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України, обґрунтовується та підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, що містяться в матеріалах досудового розслідування у кримінальному провадженні, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 15.07.2022 від ОСОБА_8 ; протоколом огляду місця події від 16.07.2022 за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 18.07.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_8 від 18.07.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 18.07.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_9 від 18.07.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 18.07.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_10 від 18.07.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 18.07.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_11 від 18.07.2022.

При цьому вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя виходить не з точки зору їх доведеності, а з точки зору допустимості прийти до висновку, що підозрювана особа могла вчинити кримінальне правопорушення за викладених обставин.

Зокрема, згідно ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних даних, що в містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 17 листа №511-550/0/4-13від 04.04.2013 року, розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку в залежності від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року).

На думку судді, в жодному випадку такий суспільний інтерес, не може бути вище вимог Конституції України, відповідного Законодавства України та запровадженого порядку притягнення особи до відповідальності.

В той же час, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 КПК України.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підозрюваного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Отже, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, з огляду на відсутність належного обґрунтування існуючих ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України в самому клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не доведено належним чином наявність таких ризиків і під час розгляду справи, слідчим суддею не встановлено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_5 та запобігти вказаним ризикам.

В цьому випадку слід вважати достатнім на даній стадії кримінального провадження застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків визначених ст.194 КПК України, з метою уникнення можливості вчинення дій визначених ст. 177 КПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 176-178, 179, 183, 184, 193, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити частково.

Обрати підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати до слідчого СВ Бориспільського РУП ГУНП у Київській області ОСОБА_4 для здійснення досудового розслідування даного кримінального провадження за першою вимогою;

2) прибувати до процесуального керівника у даному кримінальному провадженні - прокурора Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 за першою вимогою;

3) не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Строк дії ухвали не може перевищувати двох місяців з дня постановлення ухвали і діє до 24 год. 00 хв. 18 вересня 2022 року.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Бориспільського районного управління Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 .

В задоволенні іншої частини вимог клопотання - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 26 липня 2022 року о 08 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1