УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва

Зуєвич Л.Л., розглянувши клопотання адвоката Литовченка Юрія Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про закриття кримінального провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) 18.09.2020 за № 0005046 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України (далі - КК України),

В С Т А Н О В И В:

20.09.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшло вказане клопотання в якому заявник просить кримінальне провадження № 0005046 від 18.09.2020 закрити на підставі п. 9 ч. 2 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) - у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування у кримінальному провадженні до дня повідомлення особі про підозру.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 20.09.2022 для розгляду вказаного клопотання визначено слідчого суддю Зуєвич Л.Л.

В обґрунтування клопотання вказується, що у провадженні слідчого відділу Солом`янського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005046 від 18.09.2020, на даний час, за підозрою ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Зазначається, що під час проведення досудового розслідування вказаного кримінального провадження 17.06.2021 року слідчим Солом`янського УП ГУНП у м. Києві Джурою І.К. проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_1 .

Зауважується, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні розпочато 18.09.2020. Строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні неодноразово продовжувався слідчими суддями Солом`янського районного суду міста Києва:

- ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва у справі № 760/33244/21 від 17.12.2021 у черговий раз продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0005046 від 18.09.2020 до 17.03.2022 включно;

- ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва у справі № 760/4208/22 від 07.04.2022 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0005046 від 18.09.2020 до 17.09.2022 включно;

Наголошується на тому, що оскільки ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва у справі № 760/33244/21 від 17.12.2021 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0005046 від 18.09.2020 продовжено до 17.03.2022 включно, ухвала Солом`янського районного суду м. Києва у справі № 760/4208/22 від 07.04.2022, якою продовжено строк досудового розслідування до 17.09.2022 включно, ухвалена поза межами строку досудового розслідування - після 17.03.2022.

Відтак, на думку заявника, після 17.03.2022 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005046 від 18.09.2020 проводиться поза межами встановленого слідчим суддею строку досудового розслідування.

При цьому, заявник наголошує, що Закон України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України та Закону України "Про електронні комунікації" щодо підвищення ефективності досудового розслідування "за гарячими слідами" та протидії кібератакам» № 2137-1Х від 15.03.2022, яким статтю 615 КПК України доповнено, у тому числі, частиною 8 наступного змісту «У кримінальних провадженнях, в яких жодній особі не було повідомлено про підозру на дату введення в Україні або окремих в місцевостях воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації інших держав проти України, строк від дати введення до дати скасування або закінчення відповідного стану або заходів не зараховується до загальних строків, передбачених статтею 219 цього Кодексу», набрав чинності 22.03.2022, тобто через п`ять днів після закінчення строків досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0005046 від 18.09.2020.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя звертає увагу на наступне.

Прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи відповідно до частини другої статті 19 Конституції України зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Однією з загальних засад кримінального провадження згідно з пунктом другим частини першої статті 7, частиною першою статті 9 КПК України є законність, що передбачає обов`язок, суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Так, відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, ч. 5 ст. 21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», завданням слідчого судді є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою.

Як зазначено у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 04.04.2019 у справі №370/2316/18 (провадження № 51-9929км18), за змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч. 3 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження в умовах воєнного стану повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, зазначеним у частині першій цієї статті, з урахуванням особливостей здійснення кримінального провадження, визначених розділом IX-1 цього Кодексу.

Згідно з ч. 8 ст. 615 КПК України у кримінальних провадженнях, в яких жодній особі не було повідомлено про підозру на дату введення воєнного стану, строк від зазначеної дати до дати припинення чи скасування воєнного стану не зараховується до загальних строків, передбачених статтею 219 цього Кодексу.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 на території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку із військовою агресією рф проти України. Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб на території України, у зв`язку із військовою агресією рф проти України. Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб на території України, у зв`язку із військовою агресією рф проти України. Указом Президента України від 17.05.2022№ 341/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Порядок та підстави закриття кримінального провадження регламентовано положенням статті 284 КПК України.

Як визначено в абз. 2 п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані закрити кримінальне провадження, зокрема, у разі, коли строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу, закінчився та жодній особі не було повідомлено про підозру.

Згідно з ч. 9 ст. 284 КПК України, якщо закінчилися строки досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру, встановлені частиною першою статті 219 цього Кодексу, слідчий суддя може винести ухвалу про закриття кримінального провадження за клопотанням іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Як свідчить зміст клопотання, що є предметом вивчення, його зміст фактично зводиться до незгоди з ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 07.04.2022 у справі № 760/4208/22 (якою строк досудового розслідування продовжено до 17.09.2022), та суть такого клопотання зводиться до визнання незаконності відповідної ухвали суду.

Проте, нормами КПК України не передбачено компетенції слідчого судді щодо перегляду ухвал про продовження строку досудового розслідування (квазіапеляції).

Як зазначено в постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 05.07.2022 у справі № 757/27041/21-к (провадження № 51-3781км21):

«В Україні визнається і діє принцип верховенства права (ч. 1 ст. 8 Конституції України).

За приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 8 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

В офіційному тлумаченні ч. 2 ст. 55 Конституції України, викладеному в Рішенні Конституційного Суду України від 14.12.2011 року № 19-рп/2011, зазначено, що реалізація конституційного права на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб забезпечується в порядку, визначеному процесуальним законом.

Право особи на апеляційне оскарження спрямоване насамперед на реалізацію гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права на справедливий суд. Забезпечення такого права є однією з важливих гарантій ухвалення правосудного рішення у кримінальному провадженні.

Особливостями права на апеляційний перегляд судового рішення є те, що це право не є абсолютним, оскільки може бути обмежене відповідно до законодавства шляхом визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію, або чіткого визначення випадків, за яких таке право виникає.

ЄСПЛ в своїх рішеннях зазначає, що право на справедливий судовий розгляд (стаття 6 Конвенції), одним з аспектів якого є право доступу до суду (див. Golder v. the United Kingdom, рішення від 21 лютого 1975 року, параграф 36; Перетяка та Шереметьєв проти України, рішення від 20 червня 2011 року, параграф 33), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Тим не менше, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями (див. the Guerin v. France, рішення від 29 липня 1998 року, параграф 37).

Законність і обґрунтованість рішень слідчого судді, прийнятих на досудовому розслідуванні, може бути забезпечена можливістю їх оскарження в апеляційному порядку. Тому передбачене Главою 26 КПК право на оскарження ухвал слідчого судді під час досудового розслідування є важливою гарантією забезпечення захисту прав і законних інтересів учасників кримінального провадження і процесуальним інструментом виправлення судової помилки на цьому етапі кримінального провадження.

Перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування в апеляційному порядку, викладено в частинах першій та другій статті 309 КПК. Це ухвали, які стосуються обмеження свободи та особистої недоторканності, арешту майна, тимчасового доступу до певних речей і документів, відсторонення від посади, а також ухвали про відмову у здійсненні спеціального досудового розслідування, про відмову в задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, повернення скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора або відмову у відкритті провадження по ній.

Частина третя статті 309 КПК встановлює, що інші ухвали слідчого судді, ніж зазначені в цій статті, оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді. Тобто у випадку незгоди сторін з іншими ухвалами слідчого судді законність останніх підлягає перевірці судом першої інстанції під час підготовчого провадження.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 12 жовтня 2017 року у справі № 757/49263/15-к, на яку обґрунтовано посилається у своїй касаційній скарзі прокурор, у разі, якщо слідчий суддя прийняв рішення, яке не передбачено КПК, бо не узгоджується з положеннями ст. 304 КПК стосовно його повноважень, суду апеляційної інстанції при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження належить виходити з приписів ст. 9 КПК України, яка розкриває принцип законності кримінального провадження та в частині шостій установлює, що, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Однією з таких засад є забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності (п. 17 ч. 1 ст. 7 КПК), а її зміст розкрито у ст. 24 КПК, згідно з частиною першою якої кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК. У цьому кримінальному провадженні Верховний Суд України сформулював висновок щодо застосування норми права, відповідно до якого, у разі постановлення слідчим суддею ухвали, що не передбачена кримінальними процесуальними нормами, до яких відсилають положення ч. 3 ст. 309 КПК, суд апеляційної інстанції не вправі відмовити у перевірці її законності, посилаючись на приписи ч. 4 ст. 399 КПК. Аналогічні правові позиції викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справах №№ 237/1459/17 та 243/6674/17-к».

Враховуючи наведене, за відсутності встановленої законом компетенції про перегляд ухвал про продовження строку досудового розслідування, слідчий суддя не вбачає підстав для відкриття провадження за клопотанням адвоката Литовченка Юрія Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про закриття кримінального провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.09.2020 за № 0005046 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 284, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті провадження за клопотанням адвоката Литовченка Юрія Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про закриття кримінального провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.09.2020 за № 0005046 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя Л. Л. Зуєвич