справа № 286/2119/21
провадження № 1-кп/563/63/22
У Х В А Л А

31 березня 2022 року Корецький районний суд
Рівненської області
в складі: головуючого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Корець клопотання прокурора Овруцького відділу Коростенської окружної прокуратури про продовження строку тримання під вартою стосовно обвинуваченого у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.186, ч.2 ст.289 КК України,

в с т а н о в и в :
В провадженні Корецького районного суду Рівненської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.186, ч.2 ст.289 КК України.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого строком на 60 діб, обґрунтовуючи це тим, що заявлені ризики, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не зникли.

Захисник обвинуваченого заперечив щодо поданого клопотання, оскільки прокурор не довів наявність ризиків, які б вказували на необхідність тримання обвинуваченого під вартою. У зв`язку з цим вважає за необхідне застосувати до обвинуваченого домашній арешт.
Обвинувачений в судовому засіданні просив застосувати до нього домашній арешт. Наміру переховуватися від суду не має. Також зазначив, що на його вихованні перебуває двоє малолітніх дітей, дружина потребує його допомоги.
Вирішуючи заявлене клопотання прокурором про продовження відносно обвинуваченого строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приходить до таких висновків.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Так, відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час судового засідання суд за клопотанням учасників судового розгляду має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі і запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Частиною 1 статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
За змістом ст.199 КПК України, прокурор та слідчий зобов`язані крім іншого довести обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 8 років з конфіскацією майна або без такої, однин із яких вчиено під час умовно-дострокового строку, він ніде не працює, раніше був неодноразово засудженим з вчинення умисних злочинів.

Наведене свідчить про високий ступінь ризику переховування обвинуваченого від суду. Відсутні і належні гарантії та підтвердження соціальних зв`язків, які б переважали наявні ризики його ухилення від суду або вчинення кримінальних правопорушень.
До обвинуваченого ОСОБА_4 , в межах кримінального провадження за ч.2 ст.289 КК України, було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, однак його умови обвинувачений не виконав. За місцем свого проживання був відсутній, під час перебування під цілодобовим домашнім арештом вчинив новий злочин, передбачений ч.2 ст.186 КК Укарїни, в якому обґрунтовано підозрюється. Факт порушення умов цілодобового арешту не заперечується і самим обвинуваченим.

Сукупність викладеного, дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 приводить суд до переконання про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Таким чином, суд вважає, що існують раніше заявлені ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
З метою виконання процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від суду, перешкоджати розгляду кримінального провадження, як то вплив на свідків, вчинення нових кримінальних правопорушень, суд вважає, що строк тримання ОСОБА_4 під вартою необхідно продовжити.
За таких обставини клопотання прокурора підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 197, 314-316, 331, 395 КПК України, суд
у х в а л и в :
Клопотання прокурора задоволити.
Строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити до 29 травня 2022 року 13 год. 45 хв.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Рівненського апеляційного суду.

Роз`яснити, що для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Суддя: