Номер провадження № 1-кп/756/863/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва питання можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту та клопотання прокурора, подане в рамках кримінального провадження, внесеного 24.07.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001356, про обрання запобіжного заходу обвинуваченому:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Оринин, Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчинені злочинів, передбачених ч. 1 ст. 152, частинами 1, 2 ст. 187 КК України,

УСТАНОВИВ:
29.12.2021 до Оболонського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт затверджений 28.12.2021 у кримінальному провадженні, внесеного 24.07.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001356, у відношенні ОСОБА_4 обвинуваченого у вчинені злочинів, передбачених ч. 1 ст. 152, частинами 1, 2 ст. 187 КК України.

Під час проведення підготовчого судового засідання прокурором заявлено клопотання відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою, ОСОБА_4 , оскільки обраний раніше запобіжний захід закінчується 25.01.2022. При цьому, на думку прокурора наразі існують ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, учинити інше кримінальне правопорушення.

На вказані ризики, на думку прокурора, вказують ті обставини, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки не має постійного місця проживання у м. Києві, не одружений, дітей на утриманні не має, відсутнє офіційне місце роботи, не має міцних соціальних зав`язків. При цьому обвинувачений учинив злочин пов`язаний із посяганням на статеву свободу та недоторканість із застосуванням насильства.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання прокурора, просив в його задоволенні відмовити посилаючись на те що наведені прокурором ризики не є обґрунтованими та обрати інший більш м`який запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання прокурора, просив у його задоволенні відмовити посилаючись на те, що наведені прокурором ризики не є обґрунтованими, як і підозра та просив обрати інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Потерпілі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 просили суд задовольнити клопотання прокурора, оскільки останні бояться за своє життя та можливий на них вплив обвинуваченого.

Вислухавши клопотання прокурора, думку обвинуваченого, захисника, потерпілих, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 інкримінується вчинення злочинів, передбачених ч. 1 ст. 152, частинами 1, 2 ст. 187 КК України. Дані злочини відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких.

Як вбачається з наданих суду матеріалів, щодо ОСОБА_4 , на стадії досудового розслідування, було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. При цьому, підставою обрання запобіжного заходу в виді тримання під вартою було обґрунтованість підозри, вагомість доказів, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, як і відомості щодо особистості ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Згідно зі ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, наявність судимостей у обвинуваченого тощо.

Аналізуючи положення ст. 194 КПК України разом із загальними положеннями КПК України щодо судового провадження в суді першої інстанції, можна дійти висновку, що суд не надає оцінку наявності обґрунтованої підозри під час вирішення питання продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження. Бо передбачає оцінку доказів, яка може бути надана судом лише в нарадчій кімнаті на стадії ухвалення вироку. Зазначене свідчить про те, що на стадії судового розгляду суд не може робити висновок щодо обґрунтованості підозри чи то обвинувачення безпосередньо шляхом надання оцінки доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Цими відомостями, на думку суду, є висунуте в передбаченому законом порядку обвинувачення, яке є предметом дослідження суду наразі.

Також, на думку суду, відомості, викладені в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченими інкримінованого кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів.

Отже, суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування запобіжного заходу з огляду потреб судового провадження.

Досліджуючи матеріали клопотання, пояснення потерпілих та прокурора, беручи до уваги пояснення обвинуваченого в судовому засіданні, а також відомості про особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та переховуватись від органів досудового розслідування. На це вказують кількість кримінальних правопорушень, які інкриміновані обвинуваченому, їх тяжкість, суспільна небезпечність, як надані потерпілими пояснення в судовому засіданні, а також відомості про те, що на час учинення інкримінованих кримінальних правопорушень ОСОБА_4 мешкав в хостелі. Це свідчить про те, що дійсно має місце вірогідність щодо невиконання обвинуваченим покладених обов`язків, зокрема щонайменше, з`являтися за першим викликом до суду, що відповідно є підставою неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою

Даючи оцінку доводам сторони захисту, зокрема ненадання разом з клопотанням саме доказів в обґрунтування ризиків, суд ураховує, що ризиками є будь-які фактичні дані. При цьому, такі фактичні дані не можуть бути обмеженими тими, які визначені в ст. 84 КПК України. Оскільки такі дані, на думку суду, повинні свідчити лише про можливості існування певних підозр, тобто вірогідності настання наслідків, запобіжником яких є запобіжний захід. А отже, судом наведено існування саме тих достатніх підстав відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, які, на його думку, є доказами в розумінні положень ч. 1 ст. 177 КПК України.

На думку суду, саме обраний запобіжний захід тримання під вартою, відповідає завданням кримінального провадження, визначеного ст. 2 КПК України, меті застосування запобіжного заходу та особистості обвинуваченого, встановленим обставинам усунути ризики, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством, що свідчить про необхідність задоволення клопотання прокурора та обрання відповідно до вимог ст. 315 КПК України запобіжного заходу на час розгляду справи судом.

Судом, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при прийнятті такого рішення, було також вивчено відомості, що характеризують особистість обвинуваченого, які наведені прокурором у клопотанні, а також стороною захисту. Але, їх сукупність не дає підстав аби змінити обраний ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який.

У зв`язку з тим, що формулювання обвинувачення стосується дій пов`язаних за вчинення кримінальних правопорушень проти статевої свободи та статевої недоторканості особи, пов`язаних із застосуванням насилля, на думку суду, відповідно до ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України ОСОБА_4 не слід визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Керуючись статтями 7, 27, 177-178, 182-183, 193-194, 200, 314-315, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Призначити судовий розгляд обвинувального акту, затвердженого 28.12.2021 у кримінальному провадженні № 0001356, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочинів, передбачених ч. 1 ст. 152, частинами 1, 2 ст. 187 КК України, у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва о 16:30 год. 24.01.2022.

Судовий розгляд кримінального провадження провести одноособово, викликав у судове засідання прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілих.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 задовольнити

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Альтернативний запобіжний захід у вигляді застави ОСОБА_4 не визначати.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу діє до 14.03.2022 та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому та прокурору, а також для виконання конвойній службі.

Ухвала про обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, або в той же строк та в тому ж порядку, з моменту отримання повного тексту ухвали.

Суддя ОСОБА_1