Справа № 383/295/22
Номер провадження 1-кс/383/144/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2022 року слідчий суддя Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
адвоката ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в місті Бобринець Кіровоградської області в залі судових засідань Бобринепцького районного суду Кіровоградської області клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД Український продукт» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000193 від 03.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «ТД Український продукт», звернувся з клопотанням до слідчого судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області з вимогою скасувати арешт з 200 скляних бутлів з прозорою рідиною, кожен з яких на горловині мав полімерну кришку, та на поверхні тара мала маркування паперовою стрічкою, на якій позначено найменування виробу «DIAMOND Clear 10 л», виробника «FabricatinMoldova», дата розливу 11.10.2021 року, партія 39; 50 скляних бутлів з рідиною коричневого кольору, кожен з яких на горловині мав полімерну кришку, та на поверхні тара мала маркування паперовою стрічкою «коньяк *** 10л», які належать ТОВ «ТД Український продукт», накладений ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 05.05.2022 року у справі № 383/295/22 (н/п 1-кс/383/84/22) та зобов`язати орган досудового розслідування негайно повернути вищевказане майно, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000193 від 03.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України, в рамках якого ухвалою слідчого судді від 05.05.2022 року накладено арешт на вищевказане майно, проводиться з порушенням чинного законодавства та поза межами процесуальних строків.
Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав своє клопотання.
Прокурор в судове засідання не з"вився надавши до заяву, де просить провести судовий розгляд без його участі та відмовити в задоволенні клопотання про скасування арешту, при цьому також долучив копію листа заступника начальника ВП №2 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївьскій області, де зазначено про призначення експертизи у даному кримінальному провадженні та відсутності інформації про хід її проведення.
Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно змісту ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як вбачається з матеріалів клопотання Відділом поліції №2 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000193 від 03.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України.
Ухвалою слідчого судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 05.05.2022 року по справі №383/295/22, провадження №1-кс/383/84/22, за клопотанням прокурора Березнегуватського відділу Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_4 був накладений арешт на речові докази у кримінальному провадженні №0000193 від 03.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України, зокрема на:
200 скляних бутелів наповнених прозорою речовиною, на бічній поверхні яких наявні паперові наклейки з надписом: «DIAMOND Clear» 10 літрів FabricatinMoldova, горілка «DIAMOND». Дата розливу 11.10.2021 року партія №39;
50 скляних бутелів із речовиною (рідиною) коричневого кольору. На бічній поверхні наявні паперові наклейки з надписом: «Коньяк *** 10літрів».
Накладаючи арешт на майно слідчий суддя виходив з того, що майно відповідає вимогам ст.98 КПК України як речові докази та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому з метою збереження речових доказів є підстави накладення на нього арешту.
Клопотання про накладення арешту на майно вирішено за правилами ст.ст.170-173 КПК України, та прийнято законне і обґрунтоване рішення. З`ясовано завдання кримінального провадження, мета та підстави передбачені чинним КПК України, для застосування співмірного арешту на майно.
Під час розгляду клопотання були правильно з`ясовані всі обставини, з якими Закон пов`язує можливість накладення арешту на вилучене майно, додержана співрозмірність і потреби кримінального провадження. Відповідно до ст.100 КПК України, на речовий доказ може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України. У зв`язку із цим, згідно ч.ч. 2, 3 ст.170 КПК України, накладений арешт на майно, оскільки воно відповідає критеріям визначеним у ч. 1 ст.98 КПК України. Майно яке є речовим доказом та відповідає критеріям, визначеним у ст.98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Відповідно до п. 227.1 ст. 227 ПК України суб`єкти господарювання - юридичні та фізичні особи, які уклали з іноземними виробниками або іншими нерезидентами контракт (договір) про постачання в Україну алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, мають право ввозити на митну територію України імпортні алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, якщо алкогольні напої в автомобільних і залізничних цистернах, а також у баках, бачках та інших ємностях місткістю більш як 5 літрів ввозяться в Україну з метою продажу або обміну на митній території України та не підлягають маркуванню. У такому разі податок сплачується до або під час митного оформлення. Контроль за його сплатою здійснюється контролюючими органами.
З листа №507/66-2022 від 21.07.2022 р. встановлено, що заступником начальника ВП начальником СВ ВП №2 Баштанського РВК ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_5 призначено у даному кримінальному провадженню експертизу матеріалів, речовин та виробів щодо арештованого майна із залученням експертів Миколаївської НДЕКЦ МВС України, яка на час розгляду даного клопотання ще не проведена.
Отже, сукупність перерахованих чинників переконує в необхідності збереження речового доказу вилучених речей, які будуть предметом спеціальних досліджень, а відтак існує нагальна потреба у забезпеченні належного зберігання речового доказу у кримінальному провадженні, безперешкодного доступу сторони кримінального провадження до зазначеного майна під час виконання вимог ст. 290 КПК України. Безпосереднього дослідження судами речових доказів.
Слідчий суддя приходить до висновку про можливе використання вищевказаних речей, так як відповідно до ч. 1 ст.98 КПК України є предметами, що були об`єктом можливих кримінально протиправних дій, могли бути набутті кримінально протиправним шляхом чи отриманні внаслідок вчинення можливого кримінального правопорушення, отже, зберегли на собі сліди засобів та знарядь вчинення кримінального правопорушення, та можуть містити відомості, які будуть використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому зазначене майно має значення речового доказу у кримінальному провадженні.
Продовження дії арешту узгоджується з ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».
Слідчий суддя відхиляє посилання заявника на незаконність обшуку, під час проведення якого були вилучені предмети, арештовані ухвалою слідчого судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 05.05.2022 року як підставу для скасування вказаного арешту, оскільки законність проведеного обшуку було предметом дослідження слідчого судді під час розгляду питання накладення арешту та враховано.
Ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно залишається чинною, законна і не скасована.
Ініціатор клопотання не довів, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, також не доведено, що документи, надані на обгрунтування клопотання, стосуються саме того майна, на яке накладено арешт.
На даній стадії процесу слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто про фактичні обставини кримінального правопорушення, його кваліфікацію, доведеність чи недоведеність винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що їх сукупність відповідно до вимог ст. 170 КПК України є достатньою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Також встановлено, що з аналогічним клопотанням за тих самих підстав заявник вже звертався до слідчого судді, та йому 26.05.2022 року відмовлено ухвалою слідчого судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області в його задоволенні, нових доводів та доказів у повторному клопотанні заявником не наведено.
Отже, враховуючи вищевикладене, клопотання про скасування арешту на вказане майно є необгрунтованим та задоволенню не підлягає.
Оскільки вимога про зобов`язання органу досудового розслідування повернути арештоване майно є похідною від вимоги про скасування арешту вказаного майна, яка задоволенню не підлягає, вказана похідна вимога також задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД Український продукт», про скасування арешту майна, застосованого на підставі ухвали слідчого судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 05.05.2022 року у кримінальном у провадженні №0000193 від 03.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України - відмовити повністю.
Ухвала слідчого судді не оскаржується в апеляційному порядку.

Слідчий суддя ОСОБА_1