печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 червня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника-адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 з тримання під вартою на домашній арешт,

ВСТАНОВИВ:
07.06.2022 року адвокат ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді із клопотанням про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Обґрунтовуючи клопотання захисник посилається на те, що в провадженні Головного слідчого управління Національної поліції України перебуває кримінальне провадження №0000048 від 13.03.2020 року за ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 292, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 185 КК України.

04.08.2021 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 292 КК України.

05.08.2021 року слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 09 год. 50 хв. 02.10.2021 року.

В подальшому строк досудового розслідування та тримання ОСОБА_5 під вартою неодноразово продовжувався.

11.05.2022 року слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва у справі №757/10863/22-к, продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 до 09.07.2022 року, з альтернативою внесення застави в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 744 300,00 гривень.

Зазначає, що ОСОБА_5 починаючи з 2013 року хворіє на сечокам`яну хворобу, хронічний цистопієлонефрит з фазами активного запалення, періодичну макрогематурію, був виявлений гідронефроз нирки в 2013, 2015, 2017, 2019 роках та проходив його лікування, є потреба в регулярному обстеженні МРТ, КТ сечостатевої системи та консультації з постійним наглядом у лікаря уролога, нефролога та має діагноз: меланома шкіри (після радикальної операції в 2020 році), перебуває на обліку у онкохірурга, що підтверджується відповідними медичними документами.

07.04.2022 року в зв`язку із погіршенням стану здоров`я ОСОБА_5 медичним персоналом медичної частини ДУ «Київський слідчий ізолятор» у ОСОБА_5 відібрано біологічний матеріал для проведення досліджень крові та сечі в лабораторії.

08.04.2022 року лікарями в ДУ «Національний інститут хірургії та трансплантології ім. О.О. Шалімова» на підставі медичних документів та результатів лабораторних досліджень відібраного 07.04.2022 року біологічного матеріалу ОСОБА_5 надано консультативні висновки, згідно яких у ОСОБА_5 попередній діагноз: сечокам`яна хвороба, хронічний пієлонефрит ХНН ІІІ ст., уретерогідронефріт зліва, хронічна ниркова недостатність ІІ ст., меланома шкіри, анемія, гематурія, обмінна нефропатія. Рекомендовано: до обстеження, проведення аналізів крові, сечі, б/х крові, УЗД, КТ органів черевної порожнини та малого тазу, колоноскопія, ФГДС, за результатами проведення аналізів та досліджень консультація нефролога, вирішення питання літотрипсії та хірургічного лікування.

28.04.2022 року за результатами медичного обстеження, аналізів та огляду урологом, нефрологом в КНП «Київський міський центр нефрології та діалізу», відповідно до консультаційних висновків спеціалістів уролога, нефролога ОСОБА_5 має діагноз: сечокам`яна хвороба, рецедивуючий перебіг, камені обох нирок, хронічна хвороба нирок ІV стадії, пієлонефрит в фазі латентного запалення, уретерогідронефріт зліва, хронічна ниркова недостатність та надано рекомендації, щодо лікування.

02.05.2022 року на адресу КНП «Київський міський центр нефрології та діалізу» адвокатом ОСОБА_4 направлено адвокатський запит № 02/2 від 02.05.2022 року, щодо надання інформації про погіршення стану здоров`я підозрюваного в разі не отримання ним зазначеного лікування у консультаційних висновках від 28.04.2022 року.

03.05.2022 року адвокатом ОСОБА_4 отримано відповідь з КНП «Київський міський центр нефрології та діалізу» № 200, в якій зазначається, що не лікування хвороби ОСОБА_5 та не проведення подальшого регулярного медичного обстеження відповідно до консультаційних висновків від 28.04.2022 року може негативно вплинути та суттєво погіршити стан здоров`я ОСОБА_5 . Також слід звернути увагу, що для ОСОБА_5 існують наступні ризики: непрогнозоване виникнення гострого нападу ниркової колікипід час відходження конкрементів, загострення хронічного запалення в нирках, розвиток гнійно-септичних ускладнень при обструкції сечових шляхів. Двобічний характер захворювання, що додатково сприяє можливому прогресуванню хронічної ниркової недостатності, що може призвести до прогресування даного захворювання, що в майбутньому буде потребувати лікування нирково-замісною терапією (гемодіаліз або перитонеальний діаліз).

03.05.2022 року на адресу ДУ «Київський слідчий ізолятор» адвокатом ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 направлено адвокатський запит № 02/1 від 02.05.2022 року, щодо надання інформації про можливість лікування та проходження медичного обстеження ОСОБА_5 в умовах СІЗО та наявності профільних спеціалістів.

04.05.2022 року адвокатом ОСОБА_4 отримано відповідь з ДУ «Київський слідчий ізолятор» за № 326-КММЧ/КИ-22, в якій зазначається, що за даними проведених обстежень та консультацій встановлений діагноз: сечокам`яна хвороба. Хронічна хвороба нирок IV ст. Пієлонефрит, стадія нестійкої ремісії, уретерогідронефроз зліва? Меланома шкіри спини, І ст., стан після хіміотерапії (операція в 2020 році). Київська міська медична частина відноситься до лікарського закладу, який надає виключно первинну медичну допомогу, а надання спеціалізованої та високоспеціалізованої медичної допомоги, у тому числі нефрологічної, урологічної та онкологічної, не передбачене. Посади лікарів онколога, уролога, нефролога, гематолога та обладнання для проведення КТ в Київській міській медичній частині відсутні та не передбачені штатним розкладом.

30.05.2022 року в зв`язку із погіршенням стану здоров`я ОСОБА_5 медичним персоналом медичної частини ДУ «Київський слідчий ізолятор» у ОСОБА_5 відібрано біологічний матеріал для проведення досліджень крові та сечі в лабораторії.

01.06.2022 року отримано захисником підозрюваного ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_4 результати досліджень відібраного біологічного матеріалу 30.05.2022 року медичними працівниками медичної частини ДУ «Київський слідчий ізолятор» у ОСОБА_5

03.06.2022 року в КНП «Київський міський центр нефрології та діалізу» на підставі результатів лабораторних досліджень відібраного біологічного матеріалу, проведено консультацію нефрологом та за результатами, якої у ОСОБА_5 , значно погіршились показники креатиніну, білку, сечовини та є гематурія (наявність крові в сечі), тобто без отримання належного лікування в медичних закладах МОЗ та без належного додаткового обстеження, яке зазначалось в попередніх консультаційних висновках лікарів, стан здоров`я ОСОБА_5 продовжує погіршуватись та дуже скоро з урахуванням характеру захворювання (хронічна хвороба нирок ІV стадії) може стати питання, щодо необхідності лікування нирково-замісною терапією (гемодіаліз або перитонеальний діаліз), тобто дане погіршення показників результатів аналізів підтверджує, той факт, що в разі подальшого не надання належної медичної допомоги підозрюваному (що є неможливим в умовах СІЗО, підтверджується наданими суду документами), його стан буде погіршуватись та є загроза невідворотних порушень в роботі нирок, з подальшим по життєвим лікуванням.

В судовому засіданні сторона захисту вимоги клопотання підтримала з викладених у них обставин, просила задовольнити. Додатково повідомила, що стан підозрюваного ОСОБА_5 значно погіршився, а СІЗО повну медичну допомогу не надають.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Прокурор ОСОБА_3 проти задоволення клопотання заперечував. Зазначив, що підстав для зміни запобіжного заходу немає, а стан здоров`я підозрюваного досліджувався слідчим суддею при продовженні останньому строку дії запобіжного заходу та судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши в нарадчій кімнаті клопотання та додані до нього матеріали, дійшов до такого висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України перебуває кримінальне провадження №0000048 від 13.03.2020 року за ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 292, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 185 КК України.

04.08.2021 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та в рамках вказаного кримінального провадження повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 292 КК України.

05.08.2021 року слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 09 год. 50 хв. 02.10.2021 року.

В подальшому строк досудового розслідування та тримання ОСОБА_5 під вартою неодноразово продовжувався.

11.05.2022 року слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва у справі №757/10863/22-к, продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 до 09.07.2022 року, з альтернативою внесення застави в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 744 300,00 гривень.

09.06.2022 року хвалою колегії суддів Київського апеляційного суду ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.05. 2022 року про продовження підозрюваному ОСОБА_5 строку тримання під вартою до 09.07.2022 року із визначенням застави залишено без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Зазначене клопотання розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 201 КПК України).

Згідно з положеннями ч. 1ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Стороною захисту надано медичні документи, що підтверджують незадовільний стан здоров`я підозрюваного та необхідність отримання ним підтримуючого лікування, що обумовлено низкою діагнозів.

Так, відповідно до відповіді з ДУ «Київський слідчий ізолятор» за № 326-КММЧ/КИ-22, в якій зазначається, що за даними проведених обстежень та консультацій встановлений діагноз: сечокам`яна хвороба. Хронічна хвороба нирок IV ст. Пієлонефрит, стадія нестійкої ремісії, уретерогідронефроз зліва? Меланома шкіри спини, І ст., стан після хіміотерапії (операція в 2020 році). Київська міська медична частина відноситься до лікарського закладу, який надає виключно первинну медичну допомогу, а надання спеціалізованої та високоспеціалізованої медичної допомоги, у тому числі нефрологічної, урологічної та онкологічної, не передбачене. Посади лікарів онколога, уролога, нефролога, гематолога та обладнання для проведення КТ в Київській міській медичній частині відсутні та не передбачені штатним розкладом.

Згідно з частиною першою статті 178 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини при обранні запобіжного заходу, у тому числі у тому числі стан здоров`я підозрюваного.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або створити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, яка викладена в рішенні ЄСПЛ «Ноймейстер проти Австрії», «прагнення визначити суму гарантій (застави), яку повинна надати особа, виходячи лише з можливих розмірів збитків, не відповідає статті 5 підпункту 3 Європейської конвенції з прав людини. Застава призначена забезпечити лише присутність обвинуваченого на судовому розгляді, а не відшкодування збитку. Таким чином, сума повинна визначатися його особистістю, добробутом, відносинами з особою, що надають гарантію, іншими словами, тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави чи позову до гарантів у випадку неявки в судове засідання буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити в нього якесь бажання ухилятись».

Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу підозрюваному слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК України, а й вимоги пунктів 3 і 5 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Стосовно питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин», те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990 р.).

Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальному відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Слідчим суддею встановлено, що по даному кримінальному провадженню досудове розслідування не закінчено, існує законодавчо встановлена необхідність у проведенні слідчих (розшукових) дій.

Виходячи зі змісту вказаних норм закону, а також практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

В своєму рішенні Мамедова проти Росії Європейський суд з прав людини чітко зазначив, що посилання на тяжкість обвинувачення як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявник переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім. Обмеження прав і свобод не можна оцінювати із винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.

Разом з цим, вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу, слідчим суддею враховується тяжкість покарання за інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення, яке загрожує останньому у разі доведеності його вини, дані про його особу, його вік, матеріальний та сімейний стан, наявність постійного місця проживання, відсутність судимості, а також те, що під час тривалого перебування під вартою його стан здоров`я погіршився та отримувати належну медичну допомогу в умовах СІЗО не можливо, що підтверджується належними доказами.

В зв`язку з наведеним, застосований до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, наразі не відповідає меті застосування запобіжних заходів на стадії досудового розслідування, порушує основоположні права і свободи підозрюваного ОСОБА_5 , є занадто суворим та не виправдовує себе як стримуючий засіб, оскільки згідно ухвали слідчого судді від 11.05.2022 року при продовженні останньому строку тримання під вартою, та на яку посилається суд апеляційної інстанції у своєму рішенні від 09.06.22 року, не взято до уваги стан здоров`я підозрюваного.

При цьому слідчий суддя враховує, що незадовільний стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 , його сімейний та матеріальний стан, що підтверджується наданими медичними документами та іншими документами, долученими до клопотання.

Так, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Беручи до уваги всі вказані обставини у їх сукупності, пріоритети, визначені ст. 3 та 28 Конституції України, ст. 3 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, слідчий суддя вважає за можливе, з метою запобігання іншим ризикам, у даному конкретному випадку змінити підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, що слугуватиме відповідною гарантією прокурору, слідчому та суду щодо його належної процесуальної поведінки.

Враховуючи всі викладені вище обставини в їх сукупності, наявні підстави для зміни запобіжного заходу та застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, зобов`язавши останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, вважаю за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 1176, 177, 178, 183, 193, 201, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Змінити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 в межах строку досудового розслідування, строком до 03.08.2022 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме:

- періодично з`являтися за викликом до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає (м. Київ) без дозволу слідчого, прокурора, або суду, за виключенням отримання медичної допомоги;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, окрім паспорту громадянина України;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 03.08.2022 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, а якщо справа буде передана до суду, на прокурора.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1