Справа № 761/9417/22
Провадження № 1-кс/761/5356/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в рамках кримінального провадження №0000115 від 26.05.2022 клопотання про накладення арешту на майно,

У С Т А Н О В И В :

Прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, згідно якого просить накласти арешт на майно, вилучене 26 травня 2022 року в ході проведення огляду місця події на автодорозі «Київ-Одеса», 22 км., а саме на подушку безпеки переднього пасажирського сидіння, подушку безпеки керма, змив речовини із коробки перемикання передач, змив із керма автомобіля «Chevrolet Epika», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), із встановленням заборони вчиняти дії щодо користування, володіння та розпорядження даним майном, помістивши їх до кімнати зберігання речових доказів ВП № 2 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області, за адресою: Київська обл., смт. Чабани, вул. Машинобудівників, 6Б.

Зі змісту клопотання вбачається, що ГУНП у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000115 від 26.05.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Відповідно до клопотання, 25.05.2022, близько 22 години 00 хвилин, на автодорозі «Київ-Одеса», 22 км., в межах Фастівського району Київської області, автомобіль «Chevrolet Epika», реєстраційний номер НОМЕР_1 , у якому перебували 4 осіб: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , під керуванням невстановленого водія у напрямку м. Київ на ділянці дороги, де проводяться ремонтні роботи, здійснив зіткнення з залізобетонним відбійником. В результаті пригоди ОСОБА_6 та ОСОБА_5 загинули на місці події. ОСОБА_7 та ОСОБА_4 госпіталізовано до Київської обласної лікарні, діагнози встановлюються.

При цьому 26 травня 2022 року в ході проведення огляду місця події на автодорозі «Київ-Одеса», 22 км., з автомобіля «Chevrolet Epika», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), вилучено майно, що є предметом даного клопотання, а в подальшому визнано речовими доказами, і тому, з метою забезпечення їх збереження, а також проведення ряду слідчих дій та експертних досліджень, прокурор просить накласти арешт на вказане майно.

В судове засідання прокурор не прибув, просив розглянути клопотання без його участі.

Слідчий в судове засідання також не прибув, при цьому звернувся із заявою про розгляд клопотання за його відсутності.

Дослідивши доводи клопотання й додані до нього матеріали, слід дійти такого висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, ГУНП у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000115 від 26.05.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Також, як встановлено в суді, 26 травня 2022 року в ході проведення огляду місця події на автодорозі «Київ-Одеса», 22 км., з автомобіля «Chevrolet Epika», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), вилучено майно, що є предметом даного клопотання, а в подальшому постановою слідчого від 26 травня 2022 року визнане речовими доказами у кримінальному провадженні №0000115 від 26.05.2022.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Також, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, з урахуванням обставин згаданого кримінального провадження, а також того, що майно (подушки безпеки, змиви) цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а відтак обґрунтовано має правовий статус речового доказу, з метою забезпечення його збереження, на переконання слідчого судді, є всі правові підстави для накладання арешту на вказане майно.

Що ж стосується вимоги прокурора щодо визначення місця зберігання даних речових доказів, слідчий суддя звертає увагу на наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Так, Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104, не передбачено, що під час досудового розслідування місце зберігання речового доказу визначається рішенням слідчого судді.

Із зазначеного можна зробити висновок, що під час досудового розслідування зберігання речових доказів, наданих стороні обвинувачення, покладається на зазначену сторону, а відтак, оскільки діючим законодавством не передбачено звернення слідчого чи прокурора до слідчого судді з клопотанням про визначення місця зберігання речового доказу, правові підстави для задоволення клопотання в цій частині відсутні.

Керуючись вимогами ст. 117, 132, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити частково.

Накласти арешт в рамках кримінального провадження №0000115 від 26.05.2022 на майно, вилучене 26 травня 2022 року в ході проведення огляду місця події на автодорозі «Київ-Одеса», 22 км., а саме на подушку безпеки переднього пасажирського сидіння, подушку безпеки керма, змив речовини із коробки перемикання передач, змив із керма автомобіля «Chevrolet Epika», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ).

Заборонити вчиняти дії щодо користування, володіння та розпорядження даним майном.

У задоволенні інших вимог клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1