Номер провадження: 11-сс/813/620/22
Справа № 947/7262/22 1-кс/947/3014/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.05.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

представника власника майна ТОВ «Екстра Лінк» ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника власника майна ТОВ «Екстра Лінк» адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 22.03.2022 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000258, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.03.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України,

встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлених обставин судом першої інстанції.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 22.03.2022 у кримінальному провадженні №0000258, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.03.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України задоволено клопотання старшого слідчого СВ ВП № 4 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 про арешт майна та накладено арешт на майно, а саме системні блоки в кількості 25 штук вилучені 19.03.2022 в ході проведення обшуку по пр-т. Ак. Глушко, 22-а, м. Одеса.

Рішення слідчого судді обґрунтоване тим, що існує необхідність в забезпечені його збереження та з метою проведення експертних досліджень.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

Не погоджуючись з рішенням слідчого судді представник власника майна ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, оскільки вважає, що ухвала слідчого судді постановлена з істотним порушенням норм кримінального процесуального права.
Зазначає, що досудове розслідування здійснюється органами національної поліції, тоді як стаття підслідна детективам органів Бюро економічної безпеки України. Слідчим суддею не вжито жодних заходів щодо повідомлення власника майна про дату та час судового розгляду клопотання слідчого.
Просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою у задоволенні клопотання про арешт майна відмовити.

Позиції учасників апеляційного розгляду.

Заслухавши: суддю-доповідача, представника власника майна, який підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить висновку про таке.

Мотиви суду апеляційної інстанції.

Згідно ст. 404 КПК України, рішення суду першої інстанції перевіряється апеляційним судом в межах апеляційних скарг.
Положеннями статей 2, 7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Частиною другою статті 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Частиною другою ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
При розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.
Встановлено, що слідчим під час складання вищевказаного клопотання та слідчим суддею під час його розгляду в повній мірі дотримані вимоги вищевказаних норм КПК України та Конвенції про захист прав та основоположних свобод.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000258, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-1 КК України.
Так до ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення про те, що по АДРЕСА_1 невстановлена особа займається незаконною ігровою діяльністю всупереч чинного законодавства.

19.03.2022 при виїзді на місце події проведеним оглядом місця події встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 наявне комп`ютерне обладнання, імовірно призначене для зайняття гральним бізнесом, де в ході огляду виявлено та вилучено системні блоки у кількості 25 штук.

Крім того, в ході проведення подальшого досудового розслідування, а саме допиту свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 встановлено, що вони являються гравцями вказаних азартних ігор та відвідують ряд підпільних гральних закладів на території м. Одеси та Одеської області.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається з матеріалів провадження 20.03.2022 вилучені системні блоки визнані речовими доказами та з метою збереження речових доказів, встановлення осіб причетних до вчинення даного кримінального правопорушення, а також проведення ряду відповідних експертиз подано клопотання про арешт майна, яке 22.03.2022 року задоволено слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси.
Таким чином вилучене майно в ході проведення обшуку по пр-т. Ак. Глушко м. Одеса, власником якого є ТОВ «Естра Лінк» необхідне для подальшого досудового розслідування, з`ясування обставин вчинення злочину та проведення експертних досліджень.
Щодо доводів захисника про не підслідність кримінального правопорушення органам національної поліції, то апеляційний суд вважає їх необґрунтованими, оскільки постановою першого заступника Генерального прокурора ОСОБА_11 визначено підслідність за СВ ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області.
При цьому апеляційний суд приймає до уваги дані, щодо неповідомлення власника майна про дату та час розгляду клопотання, однак вони не є такими, що слугують для безумовного скасування ухвали слідчого судді, з огляду на те, що у поданому клопотанні порушувалось питання про розгляд клопотання без виклику особи, оскільки існує реальна загроза знищення речових доказів та доказової бази.
Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Враховуючи все вищевикладене у своїй сукупності, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги представника власника майна та для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді.

Керуючись статтями 170-173, 309, 376, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,
постановив:

Апеляційну скаргу представника власника майна ТОВ «Екстра Лінк» - адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 22.03.2022 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000258, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.03.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України без змін.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4