Справа № 712/5935/22
Провадження 1-кс/712/2615/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2022 року м. Черкаси
Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси клопотання адвоката ОСОБА_5 про призначення комплексної психолого - психіатричної експертизи

в с т а н о в и в :
Захисник підозрюваної звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить призначити в кримінальному провадженні судову комплексну психолого-психіатричну експертизу підозрюваній ОСОБА_4 .

Клопотання мотивує тим, що стороною обвинувачення з причин її очевидної упередженості повно та об`єктивно не встановлено наявність чи відсутність у підозрюваної ОСОБА_4 психіатричних захворювань, притаманні саме їй психологічні властивості особи, користуючись якими і вдалося ввести її в оману зацікавленим саме в цьому та повідомленим нею слідством особам.

Повідомлені стороною захисту фактичні данні вимагали від сторони обвинувачення своєчасно призначити в цьому кримінальному провадженні необхідні експертизи.

Обґрунтовує неможливість самостійного залучення експерта тим, що у підозрюваної відсутні кошти на залучення експерта і більшість документів, якими обґрунтовується призначення експертизи, знаходяться в матеріалах кримінального провадження, а тому надати їх самостійно експерту сторона захисту об`єктивно не має можливості.

Захисник та підозрювана в судовому засіданні просили клопотання задовольнити, вважаючи, що наявні всі підстави для призначення зазначеної експертизи.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, зазначив, що підозрювана на обліку лікаря психіатра не перебуває, підстав вважати, що підозрювана є чи може бути неосудною під час досудового розслідування, не встановлено.

Розглянувши матеріали клопотання, вислухавши пояснення сторін, слідчий суддя виходить з такого.

Черкаським районним управлінням поліції ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0003720 від 30.10.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 5 ст. 191 КК України.

16.06.2022 повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Захисник підозрюваної звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить призначити в кримінальному провадженні судову комплексну психолого-психіатричну експертизу підозрюваній ОСОБА_4 , на вирішення якої поставити такі питання:

-якою є загальна психологічна характеристика ОСОБА_4 , 1981 р.н.;

-якими є домінуючі мотиви її поведінки;

-чи є у неї ознаки непов`язаного з душевним захворюванням розумового відставання і у чому вони виявляються, якими є ступінь і форма відставання;

-чи могла вона, ОСОБА_4 , в період з червня 2018 року по вересень 2020 року піддатися на провокації (переконання, психологічний тиск, обман) з боку третіх осіб (керівництва Комунального некомерційного підприємства «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка», а саме директора ОСОБА_6 , заступника головного бухгалтера ОСОБА_7 ), у тому числі щодо дійсної мети подальшого використання керівництвом КНП «ЧМКДП» коштів, які після надходження їх на картковий рахунок в АТ «Укрсиббанк» на ім`я ОСОБА_8 в період з 31.08.2018 по 30.09.2020, повністю повернуті нею саме цьому керівництву та у визначені ним строки і порядку;

-чи страждала вона в період з 01.06.2018 по 30.09.2020 та чи страждає на даний час на психічні захворювання (розлади)?

Відповідно до ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

У клопотанні зазначаються:

1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання;

2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання;

4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи;

5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.

До клопотання також додаються:

копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання;

копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Відповідно до ч. 2 ст. 242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Згідно зі ст. 509 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані залучити експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є: 1) наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання; 2) поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).

Відповідно до розділу 6 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку). Психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи. Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Згідно з п. 10 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України 08 травня 2018 року № 865, предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу.

Комплексна психолого-психіатрична експертиза (далі за текстом КППЕ) - це дослідження, що зачіпає прикордонні між психологією і психіатрією проблеми. Для виробітку висновків така експертиза використовує спеціальні пізнання, що відносяться до загальних наукових дисциплін, застосовує специфічні методи, що склався в психології і психіатрії, зіставляє і інтегрує дані психологічних і психіатричних досліджень. Основними передумовами існування такого роду експертизи є наявність загальних для психології і психіатрії проблем, постійне посилення в правоохоронній діяльності тенденцій до індивідуалізованої оцінки психічних особливостей і можливостей учасників карного процесу (обвинувачених, свідків, потерпілих), розкриття внутрішніх механізмів їх поведінки в конфліктних ситуаціях.

КППЕ це найбільш ефективна процесуальна форма реалізації загальнонаукового комплексного підходу до експертного дослідження що має велике значення для справи сторін, властивостей і функціональних особливостей психічної діяльності визначеної особи (підекспертного).

КППЕ має основні переваги кожної з базових експертиз. Як і при судово-психіатричній експертизі, при КППЕ експерти компетентні оцінювати нозологічну природу і ступінь виразності психічних відхилень, розпізнавати їх патологічний або нехворобливий характер. Однак, на відміну від судово-психіатричної експертизи, що встановлює лише наявність або відсутність принципової здатності особи до волевиявлення, рефлексії і правильному психічному відображенню, КППЕ дозволяє більш диференційовано визначати конкретну міру прояву цієї здатності в осіб із хворобливими «прикордонними» психічними відхиленнями в залежності від актуального дозрівання особистості, її структурно-динамічних і змістовних особливостей, наявності ситуаційних емоційних зрушень (реакцій).

Основною передумовою, яка визначає необхідність проведення психолого-психіатричної експертизи, є існування загальних для психології й психіатрії проблем.

Як вбачається з довідки КНП «Черкаський обласний психоневрологічний диспансер Черкаської обласної ради» від 14.06.2022 № 706/01-05/1 ОСОБА_4 , 1981 р.н., під наглядом лікаря психіатра не перебуває.

В судовому засіданні встановлено, що під час досудового розслідування відомостей, які викликають сумнів щодо осудності, обмеженої осудності підозрюваної, не отримано.

Підозрювана в судовому засіданні зазначила, що на психіатричні захворювання не страждає, до лікарів психологів, психіатрів не зверталася, проблем психологічного характеру не має.

Поведінка підозрюваної під час судового засідання не має ознак, які викликають сумніви в її осудності.

Отже, підстав для призначення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи не вбачається.

Крім того, стороною захисту не доведено неможливість самостійного залучення експерта. Посилання на відсутність коштів у підозрюваної на залучення відповідного експерта без підтверджуючих документів (довідки про вартість експертизи тощо) не доводить неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Керуючись ст.ст. 242, 243, 244, 376, 535 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 про призначення комплексної психолого - психіатричної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали проголошено 19 серпня 2022 року о 14 год. 30 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1