У Х В А Л А

4 жовтня 2022 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , слідчої ОСОБА_5

розглянувши клопотання слідчого про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000728 від 04.07.2022,

в с т а н о в и в :

До слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 за погодженням із прокурором Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що слідчим відділом Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000728 від 04 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

За твердженням слідчого, у ході досудового розслідування встановлені такі обставини. 03.07.2022 року близько 23 год. 00 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи в приміщенні кухні житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , спільно з ОСОБА_6 , вживали алкогольні напої та у цей час між останніми на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин розпочалась суперечка. В ході виниклої суперечки, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, з мотивів помсти у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на нанесення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_6 . Без відриву у часі, з метою реалізації свого злочинного умислу, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді заподіяння тяжких тілесних ушкоджень потерпілому та бажаючи їх настання, ОСОБА_4 , взявши до рук лежачий неподалік кухонний ніж, наблизився до ОСОБА_6 та завдав останньому одного удару в район грудної клітки.

Ґрунтуючись на цих обставинах, слідчий зазначає про обґрунтованість підозри у вчиненні підозрюваним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту слідчий у клопотанні зазначає про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема про ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків та потерпілого. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину, що обумовлює можливість застосування домашнього арешту. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення та поведінку підозрюваного після цього, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання, просив продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував щодо клопотання слідчого.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 05.07.2022 р. підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Санкція ч. 1 ст. 121 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому, виходячи із кваліфікації кримінальних правопорушень застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту є законодавчо передбаченим.

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути враховані при обранні запобіжного заходу. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.
Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практика ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана в клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій вказаного кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема протокол огляд місця події в ході якого виявлено та вилучено кухонний ніж з чорною рукояткою; показами потерпілого ОСОБА_6 ; показами свідка ОСОБА_7 ; показами підозрюваного ОСОБА_4 , слідчим експериментом за участю підозрюваного ОСОБА_4 ; слідчим експериментом за участю потерпілого ОСОБА_6 ; довідкою КНП «Яготинська ЦМЛ» ЯМР від 04.07.2022; висновком експерта від 05.09.2022 № 90. Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. З урахуванням долучених до клопотання матеріалів, суд погоджується із доводами прокурора про можливість переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, суду. Отже, слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (у тому числі щодо належного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження. Відсутність у підозрюваного чи близьких йому осіб грошових коштів унеможливлюють застосування запобіжного заходу у виді застави. Про обрання відносно підозрюваного особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до підозрюваного особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного і не зменшить наявність ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації. Отже, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора про недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу саме у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за адресою його фактичного проживання: АДРЕСА_1 з 21.00 год. до 06.00 год. наступного дня, а також зобов`язавши його виконувати покладені на нього судом обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України: прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду на визначений ними час; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 193, 181 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за адресою його фактичного проживання: АДРЕСА_1 з 21.00 год. до 06.00 год. наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виконувати такі обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду на визначений ними час; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала діє до 04.11.2022 року.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1