Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3375/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , прокурора ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_7 на постанову керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000074 від 05.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1, ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 436-2, ч. 3 ст. 28, ч.6 ст. 111-1 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшла вищенаведена скарга відповідно до мотивів та обставин якої адвокат просив cкасувати постанову від 01.05.2022 року керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 про застосування у кримінальному провадженні № 0000074 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 - підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України.
Зазначив, що з оскаржуваної постанови вбачається, що керівник Подільської окружної прокуратури м. Києва врахував конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 , обставини, які характеризують особу підозрюваного в сукупності, доведеність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та дійшов висновку по застосування до підозрюваного запобіжного заходу тримання під вартою, без визначення застави.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, захисник ОСОБА_9 просив скасувати відповідну постанову керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва. Зазначив, що постанова є незаконною, необґрунтованою, невмотивованою, а висновки керівника прокуратури такими, що не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження та ґрунтуються на припущеннях.
Вимоги скарги мотивує тим, що використовуючи повноваження прокурора при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 615 КПК України, керівник Подільської окружної прокуратури порушив чинне законодавство, обрав запобіжний захід, не зважаючи на те, що Подільський районний суд м. Києва працював на час прийняття рішення керівником органу прокуратури, зокрема, 14 квітня 2022р. об 11:07 суд розмістив офіційне повідомлення на сайті про відновлення роботи у штатному режимі з обмеженнями, зумовленими введеним в країні воєнним станом, та з урахуванням рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану. Однак, процесуальний керівник по вказаній справі не звертався до слідчого судді з відповідним клопотанням про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 .
Захисник стверджує, що посилання керівника прокуратури про неможливість розгляду клопотання слідчим суддею Подільського районного суду м. Києва суду, не відповідає дійсності, тому керівник прокуратури, та процесуальний керівник не мали права вказувати, що у слідчого судді відсутня об`єктивна можливість виконання у встановлені законом строки слідчим суддею повноважень, передбачених статтями 140, 163, 164, 170,173, 189, 233, 234, 235, 245, 247, 248 та 294 цього Кодексу, а також повноважень щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 30 діб до осіб, які підозрюються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-115, 121, 127, 146, 146-1, 147, 152, 153, 185, 186, 187, 189-191, 201, 258-258-5, 260-263-1, 294, 348, 349, 365, 377-379, 402-444 Кримінального кодексу України,
Також захисник вказує, що розгляд клопотання сторони обвинувачення у кримінальному провадженні № 0000074 від 05.04.2022р., стосовно обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , мав відбуватись у Подільському районному суді м. Києва, оскільки станом на 01.05.2022 в суді була наявна можливість виконання у встановлені законом строки слідчими суддями своїх повноважень. Крім того жодних повідомлень про повітряну тривогу у м. Києві чи Київській області у період з 23:36 год. 29.04.2022 року по 01.05.2022 року не було.
Крім того, Подільською окружної прокуратурою м. Києва при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу порушені вимоги ст. 216 КПК України. Так 01.05.2022 року набули чинності зміни до ст. 216 КПК України, про те, що кримінальні правопорушення, передбачених статтями 109, 110, 110-2, 111, 111-1 КК України, згідно ч. 2 ст. 216 КПК України є підслідні слідчим органів безпеки. Слідчі органів Національної поліції, згідно ч. 1 ст. 216 КПК України, також не можуть проводити досудове розслідування по кримінальним правопорушенням, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.
Захисник зазначає, що Подільською прокуратурою м. Києва порушені вимоги територіальної підслідності, визначені ст. 216, 218 КПК України, згідно з якими досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення. Так у кримінальному провадженні № 0000074 від 05.04.2022р. вказано місце вчинення правопорушення територія міста Буринь Конотопського району Сумської області та Сумської області в цілому. Відомості про вищевказане кримінальне правопорушення 05.04.2022р. внесено до ЄРДР слідчими Подільського УП ГУНП у м. Києві та 28 квітня 2022 року прокурором Подільської окружної прокуратури затримано ОСОБА_7 у м. Києві, 01.05.2022 року відносно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід, у той час як територіальна підслідність відноситься до Сумської області. Таким чином, на момент затримання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою провадження не було підслідно слідчим Подільського УП ГУНП м.Києва.
Також сторона захисту зазначає, що пред`явлена у кримінальному провадженні ОСОБА_7 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України є необґрунтованою, оскільки відсутні докази вчинення ним відповідного правопорушення, окрім рапорту працівника Служби безпеки України. Крім того, стороною обвинувачення не доведено ризики на які посилався керівник органу прокуратури застосовуючи запобіжний захід. Не враховано стан здоров`я, сімейний стан, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, репутацію підозрюваного, який повністю заперечує свою причетність до такого правопорушення.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_9 підтримав скаргу з підстав зазначених в ній, просив її задовольнити та скасувати постанову керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 підтримав скаргу з підстав зазначених в ній, просив її задовольнити та скасувати постанову керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 підтримав скаргу з підстав зазначених в ній, просив її задовольнити та скасувати постанову керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 просив відмовити в задоволенні скарги в повному обсязі. Пояснив, що постанова вмотивована, обґрунтована та винесена уповноваженою на це особою керівником окружної прокуратури.
Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку, що скаргу слід задовольнити з огляду на наступне.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Принципи вирішення питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо особи міститься і в положеннях ст. 177, 178, 183, 199 КПК України.
Під час розгляду справи, судом встановлено, що рішення керівника органу прокуратури про застосування запобіжного заходу не достатньо обґрунтоване та вмотивоване.
Так, ст. 615 КПК України встановлено, що у разі введення в Україні або окремих її місцевостях (адміністративній території) воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України та якщо: 2) відсутня об`єктивна можливість виконання у встановлені законом строки слідчим суддею повноважень, передбачених статтями 140, 163, 164, 170, 173, 189, 233, 234, 235, 245, 247, 248 та 294 Кодексу, а також повноважень щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 30 діб до осіб, які підозрюються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-115, 121, 127, 146, 146-1, 147, 152, 153, 185, 186, 187, 189-191, 201, 258-258-5, 260-263-1, 294, 348, 349, 365, 377-379, 402-444 КК України, а у виняткових випадках також у вчиненні інших тяжких чи особливо - тяжких злочинів, якщо затримка в обранні запобіжного заходу може призвести до втрати слідів кримінального правопорушення чи втечі особи, яка підозрюється у вчиненні таких злочинів, - такі повноваження виконує керівник відповідного органу прокуратури з урахуванням вимог глави 37 цього кодексу за клопотанням прокурора або за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором.
При цьому, згідно з ч. 4 вказаної статті скарги на рішення, дії чи бездіяльність керівника органу прокуратури, прийняті або вчинені на виконання повноважень, визначених частиною першою цієї статті, розглядаються слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - найбільш територіально наближеного до нього суду, що може здійснювати правосуддя, або іншого cуду, визначеного в порядку, передбаченому законодавством.
Як вбачається з постанови керівника органу прокуратури та матеріалів судового провадження, слідчим відділом Подільського УП ГУ НП в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000074 від 05.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1, ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 436-2, ч. 3 ст. 28, ч.6 ст. 111-1 КК України.
28.04.2022 року ОСОБА_7 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, про що був складений протокол про затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення.
30.04.2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України.
Постановою від 01.05.2022 року керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 було задоволено клопотання прокурора та застосовано щодо ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 27.05.2022 року включно, без визначення розміру застави.
Згідно з даною постановою, застосовуючи відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під варту керівником органу прокуратури перевірено, що в матеріалах провадження є достатні дані, що підтверджують існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України, встановлено наявність ризиків передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Злочин, передбачений ч. 4 ст. 111-1 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , відноситься до нетяжких злочинів, за який законом передбачено покарання у виді штрафу до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк від трьох до п`яти років, з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України (ч. 2 ст. 177 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.
Під час розгляду скарги на рішення про застосування запобіжного заходу слідчим суддею не встановлено та стороною обвинувачення не надано суду жодних доказів, які б свідчили про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_7 підозри, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України.
Також не обґрунтовано жоден з ризиків можливої протиправної поведінки підозрюваного, передбачених ст. 177 КПК України, на які посилається прокурор.
Натомість стороною захисту надано до суду протоколи відбору пояснень свідків, звернення з підписами депутатів та мешканців Буринської громади Сумської області щодо патріотичної проукраїнської позиції підозрюваного, позитивні характеристики щодо нього, докази надання допомоги ЗСУ.
Крім того, згідно з листом в.о. командира Військової частини НОМЕР_1 Р Державної прикордонної служби України ОСОБА_10 від 18.05.2022 № 15/1/591 ОСОБА_7 у період з 22.03 по 01.04.2022 сприяв військовій частині № НОМЕР_1 Р ДПС України у виконанні окремих оперативно-бойових завдань на території міста Буринь та інших населених пунктах Конотопського району Сумської області.
З листа Начальника Головного управління розвідки Міністерства оборони України ОСОБА_11 від 16.05.2022 №222/844, вбачається, що ОСОБА_7 в період дії правового режиму воєнного стану діяв в інтересах координаційного центру при ГУР МО України на території міста Буринь та інших населених пунктах Конотопського району Сумської області.
Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Як вбачається з наданих матеріалів, на даному етапі досудового розслідування відсутні достатні підстави вважати обґрунтованою пред`явлену ОСОБА_7 підозру у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки в розпорядження слідчого судді не надано зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування, а тому на даний час відсутні правові підстави для застосування щодо нього обмежувального заходу.
Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не дотримано вимогу розумної підозри, оскільки на даний час відсутні докази, що свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням відповідного кримінального правопорушення.
При цьому слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту про відсутність повноважень керівника органу прокуратури на застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного, оскільки такий захід застосовано згідно з положеннями ст. 615 КПК України у вихідний день (неділю) 01.05.2022, у який суд дійсно не приймав та не розглядав відповідні клопотання.
Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження в умовах воєнного стану повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, зазначеним у частині першій цієї статті, з урахуванням особливостей здійснення кримінального провадження, визначених розділом IX-1 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути, зокрема, про скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора.
Таким чином, ураховуючи відсутність на час розгляду скарги доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з відповідним злочином, тобто свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_7 підозри, не доведення ризиків його протиправної поведінки, передбачених ст. 177 КПК України, а отже відсутність підстав для застосування щодо нього обмежувального заходу, слідчий суддя приходить до висновку, що постанова про застосування запобіжного заходу тримання під вартою є недостатньо вмотивованою та передчасною, а тому підлягає скасуванню.
Керуючись ст. 7, 110, 176-178, 183, 307, 309, 376, 615 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_7 на постанову керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000074 від 05.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1, ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 436-2, ч. 3 ст. 28, ч.6 ст. 111-1 КК України задовольнити.
Скасувати постанову керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 від 01.05.2022, якою застосовано до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою строком 30 діб, а саме з 28.04.2022 по 27.05.2022 включно, та поміщено останнього до ДУ «Київський слідчий ізолятор».
Звільнити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Повний текст ухвали оголошено 27.05.2022 о 12 год. 30 хв.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1