Справа № 461/2433/22
Провадження № 1-кс/461/2366/22
про застосування запобіжного заходу
23.06.2022 року місто Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові клопотання слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Яворів, Львівської області, громадянки України, українки, зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
Слідчий СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Львівської обласної прокуратури, звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , покликаючись на те, що остання підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого їй загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, вказане кримінальне правопорушення останньою вчинено з корисливих мотивів, відтак орган досудового розслідування вважає, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а тому є підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та ризиків, які дають підстави вважати, що підозрювана може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на заявника, свідків та інших учасників у даному кримінальному провадженні; знищити, сховати чи спотворити речі та документи, що прямо або опосередковано можуть вказувати на причетність ОСОБА_4 , а також інших осіб до вчиненого кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інші кримінальні правопорушення.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, з мотивів наведених у ньому.
Підозрювана та її захисник, кожен окремо, клопотання заперечили з мотивів необгрунтованості. Просили відмовити в задоволенні клопотання та врахувати сімейне та матеріальне становище підозрюваної.
Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти ризикам, передбачених у вказаній статті.
Органом досудового розслідування дії підозрюваного кваліфікуються за ч. 3 ст. 332 КК України за викладених у повідомленні про підозру обставин.
Згідно приписів ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи.
Пред`явлена ОСОБА_4 підозра обґрунтовується:
-показаннями свідка ОСОБА_7 щодо обставин вчинення ОСОБА_4 протиправних дій;
-протоколом ідентифікації та огляду грошових коштів від 20.05.2022;
-протоколами оглядів речей (документів), а саме мобільного терміналу, яким користується ОСОБА_7 , в частині листування з ОСОБА_4 щодо незаконного перетину державного кордону України;
-протоколом ідентифікації та огляду несправжніх (імітаційних) засобів від 22.06.2022;
-протоколом затримання від 22.06.2022 ОСОБА_4 у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення;
-протоколом огляду місця події від 22.06.2022, в ході якого вилучено предмет неправомірної вигоди;
-протоколами про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, які підтверджують сприяння ОСОБА_4 у незаконному переправленні через державний кордон України ОСОБА_7 та одержання від нього грошових коштів;
- матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Отже, на даній стадії кримінального провадження слідчим та прокурором наведено переконливі факти того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.
Вагомість наявних доказів того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, здобуті в ході досудового розслідування докази та дані про характер інкримінованого злочину вказують на високу ймовірність того, що підозрювана може:
- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
-знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
-незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
-вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Характер інкримінованого особі правопорушення, санкція статті за якою кваліфіковано дії підозрюваної, дані про її соціальні зв`язки вказують на високий ризик переховування від органів досудового розслідування та суду.
Так, оцінюючи ризик незаконного впливу на інших учасників даного провадження, зокрема свідків слідчий суддя враховує положення ст. ст. 23, 94 КПК України, згідно яких суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а жоден доказ не має наперед встановленої сили. Отже, виходячи зі стадії даного кримінального провадження, має місце реальний ризик, впливу на свідків, які станом на момент розгляду даного клопотання не допитані судом.
Крім того, той факт, що на момент розгляду даного клопотання досудове розслідування триває, а отже не зібрані усі докази у межах даного кримінального провадження, не проведений весь комплекс слідчих (розшукових) та процесуальних дій, вказує на те, що інші ризики наведені слідчим у клопотанні мають місце і є обґрунтованими.
При вирішенні питання застосування запобіжного заходу слідчим суддею беруться до уваги дані про вік та стан здоров`я підозрюваної, характер вчиненого кримінального правопорушення, особу підозрюваної, її соціальні зв`язки, зокрема сімейне становище, а саме те, що вона неодружена та має на утриманні двох неповнолітніх дітей.
Водночас, в ході розгляду клопотання обставин, які перешкоджають застосуванню запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваної не встановлено.
У даному конкретному випадку, ризики визначені ст. 177 КПК України є обґрунтованими, оскільки підтверджуються матеріалами клопотання, як і підтверджуються інші обставини визначені ч. 1 ст. 194 КПК України.
Приймаючи рішення за клопотанням, враховую також практику Європейського суду з прав людини, згідно якої тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Доводи підозрюваної та її захисника щодо сімейного та матеріального становища ОСОБА_4 враховуються при ухваленні даного рішення, однак такі доводи не спростовують вищенаведених ризиків та не свідчать про неможливість застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
З урахуванням наведеного, оцінивши в сукупності наявні у клопотанні докази з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємозв`язку, а також оцінивши клопотання з точки зору його обгрунтованості, приходжу до висновку про необхідність застосування до підозрюваної виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним у справі ризикам. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі підозрюваної та тяжкості пред`явленої їй підозри, зможе забезпечити виконання підозрюваною своїх процесуальних обов`язків та запобігти наведеним ризикам, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження.
Разом з тим, доводи слідчого та прокурора про необхідність застосування практики Європейського Суду з прав людини є важливим аспектом захисту прав людини, але в даному кримінальному провадженні посилаючись на зазначену в клопотанні практику Європейського Суду з прав людини прокурор та слідчий намагаються використати її не на користь особи, а з метою обтяження та погіршення її становища, а саме застосування більш суворого запобіжного заходу, що може становити ризики для справедливості кримінального провадження та дотримання прав, свобод та законних інтересів його учасників, відтак такі доводи відхиляються судом.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України, тяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше десяти років.
Злочин інкримінований підозрюваній передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.
Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.2 ч.5 ст. 182 КПК України).
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч. 5 ст. 182 КПК України).
На підставі ч.3 ст.183, ч. 5 ст. 182 КПК України, з врахуванням особи підозрюваної, інших обставин встановлених під час розгляду клопотання, в тому числі обставин визначених ст. 178 КПК України, матеріального та сімейного становища підозрюваної, беручи до уваги ймовірний розмір отриманого незаконного доходу, те, що ОСОБА_4 підозрюється у злочині, який відноситься до категорії тяжких злочинів, вчиненого умисно з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, що має високий рівень суспільної небезпеки, вважаю за необхідне визначити підозрюваній розмір застави, достатньої для забезпечення виконання нею своїх процесуальних обов`язків, у сумі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 148860 грн.
Крім того, в ході розгляду клопотання встановлено, що підозрювана має на утриманні двох неповнолітніх дітей. Зважаючи на цю обставину, а також на той факт, що в ході розгляду клопотання встановлені обставини, які змушують слідчого суддю відреагувати на необхідність належного піклування про даних осіб, слідчий суддя, застосовуючи аналогію положень ст.378 КПК України, вважає за необхідне зобов`язати слідчого повідомити службу в справах дітей або відповідний орган опіки та піклування, а також відповідні соціальні служби за місцем проживання підозрюваної про необхідність встановлення контролю та відповідного піклування, у разі необхідності, за ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючих разом з підозрюваною
Керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, -
Клопотання задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 (шістдесят діб).
На підставі ч.3 ст.183 КПК України, визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обов`язків підозрюваною ОСОБА_4 у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 148860 грн.
Підозрювана ОСОБА_4 , інші особи, як заставодавці, мають право внести заставу у вказаному розмірі у будь-який момент протягом строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
-прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
- не відлучатися з Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Зобов`язати слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 невідкладно повідомити службу в справах дітей чи відповідний орган опіки та піклування, а також відповідні соціальні служби за місцем проживання підозрюваної про необхідність встановлення контролю та належного піклування, у разі необхідності, за ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючих за адресою: АДРЕСА_1 .
Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 .
Строк дії ухвали до 21 серпня 2022 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1