Справа № 509/1337/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2022 року смт Овідіополь

Овідіопольський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

в режимі відеоконференції: захисника обвинувачених адвоката ОСОБА_4 ,

обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження з обвинувальним актом за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст..ст.15 ч.3 185 ч.3 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Овідіопольського районного суду Одеської області перебувають матеріали зазначеного кримінального провадження.

Прокурором заявлено клопотання про обрання обвинуваченим запобіжного заходу тримання під вартою, яке мотивовано наявністю ризиків передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Захисник та обвинувачені проти задоволення клопотання прокурора заперечують.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та обрати обвинуваченій запобіжний захід тримання під вартою, з наступних підстав.

Як передбачено ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Частиною 1 ст.177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1)переховуватися від органі досудового розслідування та/або суду;

2)знищити,сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Стаття 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1)вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3)вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5)наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6)репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7)майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8)наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9)дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як зазначено у ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Як видно з клопотання прокурора, відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, якими обґрунтовується наявність підстав для застосування запобіжного заходу щодо обвинувачених, а саме:

- п.1 ч.1 ст.177 КПК України: можуть переховуватися від суду, так як вони обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, не мають міцних соціальних зв`язків та розуміючи тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченим, можуть переховуватися від суду;

- п.3 ч.1 ст.177 КПК України: можуть незаконно впливати на потерпілу та свідків, адже знають їх місце проживання;

- п.5 ч.1 ст.177 КПК України: можуть вчинити інші кримінальні правопорушення, так як не мають постійного джерела доходів.

Враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, суд вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні обвинувачених у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Тримання під вартою обвинувачених яз запобіжний захід відповідає особам обвинувачених, характеру та тяжкості діяння, яке їм інкримінується та позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя.

З урахуванням тяжкості злочину в якому обвинувачуються обвинувачені, в зв`язку з тим що, вони обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення без застосування насильства, суд вважає можливим визначити розмір застави.

Керуючись ст.ст.177, 178, 185, 314, 315 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати відносно обвинувачених ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 діб до 27.06.2021 року включно.

Встановити ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 заставу в розмірі 164 430 грн. кожному, яку внести у вигляді коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

В разі внесення застави, покласти на обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає (місто Одеса, Одеська область), без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання/реєстрації;

4) утриматись від спілкування з потерпілою та свідками по даному кримінальному провадженню.

Роз`яснити обвинуваченим, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст. 194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1