Провадження № 1-кс/947/9572/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.09.2022 року

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000009 від 10.01.2022 відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Гайворон Кіровоградської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням установлено, що на початку 2022 року, точної дати досудовим розслідуванням не встановлено, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу - канабісу (марихуани), особам схильним до їх вживання з метою отримання за це грошових коштів та особистого збагачення, що є порушенням вимог ст. 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори».

З метою реалізації злочинного умислу ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, що охороняють здоров`я населення України, незаконно, в порушення вимог ЗУ «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та ЗУ «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними» усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, у невстановлені досудовим розслідуванням дати, часу, місця, обставин та невстановленої особи придбав особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс, у невизначеній кількості, який зберігав у невстановленому в ході досудового розслідуванням місці, з метою подальшого збуту.

Усвідомлюючи незаконність такої злочинної діяльності та небезпеку в її викритті правоохоронними органами, ОСОБА_4 вирішив збувати особливо небезпечний наркотичний засіб - канабіс, дистанційним методом з використанням мережі Інтернет, а саме месенджера «Telegram». Збут наркотичних засобів та психотропних речовин ОСОБА_4 вирішив здійснювати шляхом відправлення посилок, використовуючи послуги ТОВ «Нова пошта».

Так, реалізовувати свій злочинний намір на збут наркотичних засобів ОСОБА_4 , знаходячись у невстановленому досудовим розслідуванням місці, 04.08.2022 взяв частину раніше придбаного особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу, запакував його до заздалегідь придбаного пакету ТОВ «Нова Пошта», з метою приховування своїх анкетних даних відразу сформував товарно-транспортну накладну, вказавши дані відправника, які не відповідають дійсності та в подальшому направився до відділення ТОВ «Нова Пошта».

У подальшому, 04.08.2022 о 11.35 год. ОСОБА_4 , знаходячись у відділенні № 24 ТОВ «Нова пошта», яке розташоване за адресою: м. Одеса, Фонтанська дорога, буд. № 4А, надіслав до відділення № 6 ТОВ «Нова Пошта», що знаходиться в м. Умань, Черкаської області, по вул. Комарова, буд. № 27 на ім`я ОСОБА_7 , відправлення, а саме - речовину рослинного походження за товарно-транспортною накладною № 93739 фактичною вагою 0,5 кг, з якого 04.08.2022 в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді огляду та виїмки кореспонденції в приміщенні терміналу № 1 ТОВ «Нова пошта» по вул. Київське шосе, буд. № 27 в м. Одеса, проведено відбір 1 зразка речовини рослинного походження.

Згідно висновку експерта від 13.09.2022 № СЕ-19/116-22/12937-НЗПРАП, надана на експертизу речовина рослинного походження, сіро-зеленого кольору, масою 0,91 г, у полімерному прозорому сейф-пакеті, є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом. Маса канабісу в висушеному стані становить 0,81 г.

Крім, того ОСОБА_4 , повторно, знаходячись у невстановленому досудовим розслідуванням місці, 04.08.2022 взяв частину раніше придбаного особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу, запакував його до заздалегідь придбаного пакету ТОВ «Нова Пошта», з метою приховування своїх анкетних даних відразу сформував товарно-транспортну накладну, вказавши дані відправника, які не відповідають дійсності та в подальшому направився до відділення ТОВ «Нова Пошта».

У подальшому 04.08.2022 о 11.35 год. ОСОБА_4 , знаходячись у відділенні № 24 ТОВ «Нова пошта», яке розташоване за адресою: м. Одеса, Фонтанська дорога, буд. № 4А, надіслав до відділення № 62 ТОВ «Нова Пошта», що знаходиться в м. Харків, вул. Амосова, буд. № 11А на ім`я ОСОБА_8 , відправлення, а саме - речовину рослинного походження за товарно-транспорною накладною № 2879 фактичною вагою 0,5 кг, з якого 04.08.2022 в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді огляду та виїмки кореспонденції в приміщенні терміналу № 1 ТОВ «Нова пошта» по вул. Київське шосе, буд. № 27 в м. Одеса, проведено відбір 1 зразка речовини рослинного походження.

Згідно висновку експерта від 13.09.2022 № СЕ-19/116-22/12934-НЗПРАП, надана на експертизу речовина рослинного походження, сіро-зеленого кольору, масою 0,86 г, у полімерному прозорому сейф-пакеті є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом. Маса канабісу в висушеному стані становить 0,78 г.

Крім, того ОСОБА_4 , повторно, знаходячись у невстановленому досудовим розслідуванням місці, 24.09.2022 взяв частину раніше придбаного особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу, запакував його до заздалегідь придбаного пакету ТОВ «Нова Пошта», з метою приховування своїх анкетних даних відразу сформував товарно-транспортну накладну, вказавши дані відправника, які не відповідають дійсності та в подальшому направився до відділення ТОВ «Нова Пошта».

У подальшому 24.09.2022 о 11.33 год. ОСОБА_4 , знаходячись у відділенні № 69 ТОВ «Нова пошта», яке розташоване за адресою: м. Одеса, Черняховського, буд. № 4 (ТЦ «5 елемент»), надіслав до відділення № 1 ТОВ «Нова Пошта», що знаходиться в м. Чорноморське, вул. Гвардійська, буд. № 40/52 на ім`я ОСОБА_9 , відправлення, а саме - речовину рослинного походження за товарно-транспорною накладною № 7622 фактичною вагою 0,5 кг, з якого 24.09.2022 в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді огляду та виїмки кореспонденції в приміщенні терміналу № 1 ТОВ «Нова пошта» по вул. Київське шосе, буд. № 27 в м. Одеса, проведено відбір 1 зразка речовини рослинного походження.

Згідно висновку експерта від 13.09.2022 № СЕ-19/116-22/13995-НЗПРАП, надана на експертизу речовина рослинного походження, сіро-зеленого кольору, масою 0,72 г, у полімерному прозорому сейф-пакеті є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом. Маса канабісу в висушеному стані становить 0,66 г.

Крім, того ОСОБА_4 , діючи повторно, умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, у невстановлені досудовим розслідуванням дати, час, місця, обставини та невстановленої особи придбав особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс, у невизначеній кількості, який зберігав за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , з метою подальшого збуту.

Під час проведення санкціонованого обшуку, 26.09.2022 в період часу з 06.15 год. до 07.51 год., за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , працівниками поліції виявлено та вилучено: фасувальний матеріал у вигляді зіп-пакетів з червоною стрічкою, електронні ваги із залишкам речовини, паперовий згорток із наявною у ньому речовиною рослинного походження, фрагмент фольги із нашаруванням речовини, полімерну пляшку із нашаруванням речовини.

Крім, того 26.09.2022 в період часу з 09.47 год. до 10.51 год., проведено огляд місця події, а саме ділянки місцевості, розмірами приблизно 7х7 метрів, яка розташована на тротуарі по вул. Армійська навпроти корпусу № 1 будинку № 11 в м. Одеса, в ході якого виявлено та вилучено: речовину рослинного походження, темно-зеленого кольору в прозорому полімерному пакеті, два полімерних пакета, в яких раніше зберігалась речовина рослинного походження, які викинув зі своєї квартири ОСОБА_4 , перед початком вищевказаного обшуку. Далі, з прозорого полімерного пакету з речовиною рослинного походження, темно-зеленого кольору відібрано 1 зразок для проведення експрес-тесту.

У відповідності до результатів експрес-тесту марки «IDT 3000 MarijuanaIdentification» установлено, що в прозорому полімерному пакеті, вилученому 26.09.2022 в ході огляду місця події, знаходилась речовина рослинного походження темно-зеленого кольору, яка є наркотичною речовиною марихуана, яка знаходиться у незаконному обігу.

Слідчий звертається до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи його наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 , підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, покарання за яке передбачене у вигляді позбавленням волі строком від шести до десяти років, що вказує про те, що він з метою уникнення покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, тобто, вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Крім цього, у зв`язку із тим, що не всі речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, на даний момент органом досудового розслідування встановлені, підозрюваний ОСОБА_4 безпосередньо, або через інших осіб може їх знищити, сховати, або спотворити, тобто, вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст.177 КПК України.

Також, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 побоюючись покарання (у вигляді позбавлення волі) може впливати на показання свідків у вказаному провадженні, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання у повному обсязі, зазначивши, що менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених чинним Кримінальним процесуальним кодексом України. Крім того, прокурор просив визначити розмір застави у розмірі 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував щодо клопотання сторони обвинувачення, зазначивши, що його підзахисний повністю визнає свою вину, бажає співпрацювати з органом досудового розслідування, раніше не судимий, одружений, має на утриманні малолітню дитину, має проблеми зі здоров`ям. Просив обрати відносно свого підзахисного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, однак якщо слідчий суддя прийде до думки, що запобіжний захід у виді домашнього арешту не забезпечить підозрюваним виконання покладених на нього обов`язків, просив зменшити розмір застави.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При розгляді клопотання слідчого, виконуючи вимоги ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», слідчий суддя застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Відповідно до практики ЄСПЛ, «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).

Згідно п.32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, та відповідно до п.219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» («NechiporukandYonkalo v. Ukraine») від 21 квітня 2011 року, заява №42310/04 суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Згідно з практикою ЄСПЛ, зокрема п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» №35615/06 від 13.11.07 року - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, викладеною в п.84 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 року в справі «Харченко проти України», п.4 ст.5 Конвенції передбачає право заарештованих або затриманих осіб на судовий контроль щодо матеріально-правових і процесуальних підстав позбавлення їх волі, що, з погляду Конвенції, є найважливішими умовами забезпечення «законності». Це означає, що суд відповідної юрисдикції має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог національного законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка послужила підставою для затримання, і законність мети, з якою застосовувались затримання та подальше тримання під вартою (див. справу «Буткевічус проти Литви» (Butkeviciusv. Lithuania) № 48297/99, п. 43, ЄКПЛ 2002-ІІ).

Крім того, Європейський суд з прав людини у п.п. 68-69 Рішення від 17.10.2013 року у справі «Таран проти України» зазначив, що пункт 1 статті 5 Конвенції вимагає, що для того, щоб позбавлення свободи не вважалося свавільним, не достатньо того, щоб цей захід здійснювався відповідно до національного законодавства; він також має бути необхідним за конкретних обставин (див. рішення від 27 лютого 2007 року у справі «Нештяк проти Словаччини» (Neљќбk v. Slovakia), заява № 65559/01, п. 74). На думку Суду, тримання під вартою відповідно до підпункту «с» пункту 1 статті 5 Конвенції має втілювати вимогу пропорційності, яка обумовлює існування обґрунтованого рішення, яким здійснюється оцінка відповідних аргументів «за» і «проти» звільнення (див. рішення у справі «Ладент проти Польщі» (Ladent v. Poland), заява № 11036/03, п. 55, ECHR 2008-... (витяги), і від 14 жовтня 2010 року у справі «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), заява № 38717/04, п. 86).

Суд також постановив, що пункт 3 статті 5 Конвенції вимагає, що обґрунтування будь-якого строку тримання під вартою, незалежно від того, наскільки коротким він є, має бути переконливо продемонстроване владою. Аргументи «за» і «проти» звільнення, включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному провадженню у справі, не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), але мають підтверджуватися фактичними даними. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування можливості переховування обвинуваченим, або доведуть, що така можливість є настільки невеликою, що вона не може обґрунтовувати досудове ув`язнення (див. рішення від 4 жовтня 2005 року у справі «Бекчєв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява № 9190/03, пункти 56 і 59, з подальшими посиланнями).

Разом з тим, згідно п.99 рішення ЄСПЛ у справі «Геращенко проти України», визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні органі державної влади зобов`язані розглянути також альтернативні заходи забезпечення її явки до суду.

Дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує практику ЄСПЛ, а саме рішення ЄСПЛ у справі «Боротюк проти України», п.61-817, згідно якого існування обґрунтованої підозри щодо вчинення тяжкого злочину спочатку може виправдовувати тримання під вартою, а також рішення ЄСПЛ у справі «Бєлєвіцький проти Росії», п.101-815, згідно якого серйозність обвинувачення є належним аспектом при оцінюванні загрози ухилення від слідства чи продовження зайняття злочинною діяльністю.

Так, 26.09.2022 року ОСОБА_4 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

27.09.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України.

Приймаючи до уваги наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжких кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, його суспільно-небезпечний характер, а саме: ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень в сфері незаконного обігу наркотичних засобів, що на теперішній час є вкрай негативним явищем у суспільстві, особу підозрюваного, який офіційно не працевлаштований та іншого джерела прибутку не має, що надає йому можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, оскільки підозрюваний усвідомлює, що санкція ч.2 ст.307 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі, на строк від шести до десяти років, що доводить існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Крім того, враховуючи, що не всі речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, на даний момент органом досудового розслідування встановлені, підозрюваний ОСОБА_4 безпосередньо, або через інших осіб може їх знищити, сховати, або спотворити, тобто, вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст.177 КПК України.

Що стосується ризику незаконного впливу на свідків передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя зазначає, що підозрюваний може незаконного впливати на свідків з метою зміни ними свідчень у ході судового розгляду кримінального провадження у подальшому, впливати на свідків, яких ще не допитано для дачі ними неправдивих свідчень, які її виправдовують, або впливати на інших осіб, які можуть бути допитані, а тому слідчий суддя приходить до переконання про доведеність в судовому засіданні існування вказаного ризику.

Беручи до уваги встановлені в судовому засіданні ризики та обставини, специфіку інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, а також обґрунтованість клопотання слідчого, підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.

Відповідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні злочину тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно абзацу 2 ч.5 ст.182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
З урахуванням викладеного, враховуючи обставини вчинення кримінальних правопорушень, в сфері незаконного обігу наркотичних засобів, майновий та сімейний стан підозрюваного, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що розмір застави, передбачений п.2 ч.5 ст.182 КПК України не здатний забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, у випадку внесення застави, а тому в даному випадку доцільним є застосування застави у розмірі чотирьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.
На підставі встановленого, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000009 від 10.01.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали обчислюється з моменту затримання особи 26.09.2022 року та припиняє свою дію 24.11.2022 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 400 (чотирьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 992 400 (дев`ятсот дев`яносто дві тисячі чотириста) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави підозрюваного звільнити з-під варти негайно та покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з іншими учасниками та свідками у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1