Провадження по справі № 1-кп/522/722/22
УХВАЛА
про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

11 березня 2022 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Одеси обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001026 від 16.12.2021 року, відносно:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Дніпропетровської області, Апостолівського району, м.Зеленодольськ, громадянин України, офіційно не працевлаштованого, із середньою освітою, неодруженого, без постійного місця реєстрації та проживання, раніше судимого:
- 07.10.2016 р. Апостолівським р/с Дніпропетровської обл. за ч.3 ст.185, ч. 2 ст. 185, ч.1 ст. 185, ч.3 ст.185, ч. 2 ст. 186, ч.2 ст.289, ч.1 ст. 304, ч.4 ст.70, ч.5 ст.72 КК України на строк 5 років позбавлення волі,
за обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.185 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 , -

ВСТАНОВИВ:

31 грудня 2021 року в провадження судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001026 від 16.12.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 314 КПК України, після отримання обвинувального акту не пізніше п`яти днів з дня його надходження, суддя призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.
Згідно ч. 2 ст. 314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.
Прокурор в судовому засіданні просив суд призначити обвинувальний акт до судового розгляду та заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , оскільки є ризики, передбачені у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 покладається те, що він обвинувачується у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, раніше судимий за вчинення умисного корисливого злочину, а тому існує необхідність запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Захисник заперечувала проти задоволення клопотання прокурора.
Враховуючи військову агресією Збройних Сил Російської Федерації проти нашої Держави та впровадженням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_6 від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-ІХ, конвойний підрозділ припинив свою роботу та не доставив обвинуваченого до приміщення суду. Провести судове засідання в режимі відеоконференції не має можливості з технічних причин.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, суд приходить до висновку, що існують достатні підстави задоволення клопотання прокурора та застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з наступних підстав.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає, що необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_3 так як це відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, а дані про особу обвинуваченого, а саме, що обвинувачений раніше судимий за вчинення умисного злочину, не одружений, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків, що у сукупності дає достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Таким чином, суд вважає, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, і що необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .
Метою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є запобігання спроб переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ще існують зазначені ризики.
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не встановлено.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).
Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, яке карається позбавленням волі на строк до 5 років, враховуючи що обвинувачений раніше судимий за вчинення умисного корисливого злочину, офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків, вважаю за доцільне визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, у мінімальному розмірі інкримінованої обвинуваченому статті, тобто - 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.
Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2022 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2481 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.
Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду обвинувального акту обставини, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 314-316, 291 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 10.05.2022 року.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 12 405 (дванадцять тисяч чотириста п`ять) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого; провадження по справі 1-кп/522/722/22.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;

5) утримуватись від спілкування з потерпілим та з особами, допитаними як свідки в рамках даного кримінального провадження.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу становить 60 днів і обчислюється з моменту винесення ухвали суду, тобто з 11.03.2022 року.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом 5 днів з дня проголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

11.03.2022