1-і/214/68/22
У Х В А Л А
Іменем України

27 квітня 2022 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі колегії суддів:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м. Кривому Розі, в режимі відеоконференції, клопотання прокурора Херсонської обласної прокуратури Херсонської області ОСОБА_5 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000948 від 06.04.2019 року за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
17.03.2022 року до суду надійшло клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_6 на 60 днів.

В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначив про те, що ОСОБА_6 06.04.2019 року близько 09-00 годин перебуваючи у приміщенні гаражу, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи прямий умисел, направлений на заподіяння смерті іншій людині, на ґрунті довготривалих неприязних відносин з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проник через паркан на територію його двору розташованого за вищезазначеною адресою, де з використанням заздалегідь принесеної вогнепальної зброї, здійснив один постріл в область живота потерпілого.

У результаті пострілу, відповідно до висновку судово-медичної експертизи ХОБ СМЕ від 25.04.2019 року №447, потерпілий отримав тілесні ушкодження у вигляді проникаючого сліпого вогнепального шротового поранення черевної порожнини з руйнуванням лівої нирки та селезінки, що ускладнились розвитком гострої крововтрати, відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя, у результаті чого ОСОБА_8 помер на місці злочину.

Таким чином, ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Окрім доказів причетності до інкримінованого злочину, органами досудового розслідування також було вивчено особу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Херсон, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області до обвинуваченого ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому був продовжений ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області від 21.01.2022 до 21.03.2022.

На теперішній час ОСОБА_6 утримується під вартою, строк дії якого спливає 21.03.2022 року (включно).

На даному етапі досудового розслідування ризики, відповідно до ст.177 КПК України, які були враховані слідчим суддею при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою залишились незмінними та актуальними.

Як слідує з матеріалів кримінального провадження обвинувачений ОСОБА_6 обвинувачується у вчинені особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання на строк до 15 років позбавлення волі, офіційно не працевлаштований, що у сукупності дає обґрунтовані підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України (обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду).

Також, у ОСОБА_6 міцних соціальних зав`язків та утриманців немає.

Характер вчиненого кримінального правопорушення та обвинуваченого вказують на наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України (підозрюваний може незаконно впливати на свідків).

За таких обставин, обґрунтованим є продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченому ОСОБА_6 .

Беручи до уваги вищевикладене з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, зважаючи на те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим прокурор звернувся до суду з вказаним клопотанням.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_6 при вирішенні клопотання прокурора, покладався на розсуд колегії суддів.

Захисник обвинуваченого в судовому засіданні, підтримав позицію ОСОБА_6 .

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та додатки, колегія суддів приходить до висновку про необхідність та доцільність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_6 строком на 60 днів, виходячи з такого.

В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебувало кримінальне провадження №0000948 від 06.04.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

У відповідності до Розпорядження Голови Верховного Суду від 06.03.2022 № 1/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» у зв`язку із неможливістю Херсонським міським судом Херсонської області здійснювати правосуддя під час воєнного стану змінено територіальну підсудність судових справ на Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Згідно з ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 21.01.2022 року строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 продовжено до 21.03.2022 року.

Також, ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21.03.2022 року було визнано неможливість розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 , у зв`язку з чим роз`яснено, що вказаний запобіжний захід вважається продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше, ніж на два місяці.

У зв`язку з викладеним, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 закінчується 21.05.2022 року.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.331 КПК України, під час судового розгляду, суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

У відповідності до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу обвинуваченого, його репутацію, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців.

Відповідно до ст.29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Також Європейський суд з прав людини в рішенні «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , суд зважає на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену Херсонським міським судом Херсонської області при вирішенні попереднього клопотання у цьому кримінальному провадженні в ухвалі від 21.03.2022 року.

Встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Херсон, українець, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Колегією суддів враховуються в сукупності обставини та ризики передбачені ст.ст.177-178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, яке може бути застосоване до обвинуваченого у разі доведення обсягу обвинувачення під час судового розгляду.
Так, ОСОБА_6 обвинувачується у вчинені особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання на строк до 15 років позбавлення волі, офіційно не працевлаштований, що у сукупності дає обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду. При цьому, у ОСОБА_6 немає утриманців, що вказує на відсутність у останнього міцних соціальних зв`язків, що могли б утримати його від переховування від суду.

Окрім того, на думку колегії суддів, характер вчиненого кримінального правопорушення вказують на наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що обвинувачений може незаконно впливати на свідків.
За таких обставин, обґрунтованим є продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах, що виключають небезпечну поведінку ОСОБА_6 , а застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого

Отже, запобіжний захід був обґрунтовано застосований з урахуванням даних про особу обвинуваченого, тяжкості злочину, який йому інкримінується та інших обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання такого запобіжного заходу, передбачених ст.ст.176-178, 183, 193-194, 196 КПК України, оскільки вищевказане в своїй сукупності, вказує на наявність ризиків, які були підставами для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і не перестали існувати, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу, не зможе запобігти зазначеним вище ризикам.

Колегія суддів вважає, що ступінь ризиків, які стали підставою для обрання запобіжного заходу щодо обвинуваченого у вигляді тримання під вартою, на даному етапі провадження не зменшились.

Вказані вище обставини, на думку колегії суддів, в сукупності, беззаперечно свідчать про те, що ОСОБА_6 може переховуватись від суду та впливати на свідків, що вказує на необхідність продовження обраного щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що забезпечить належну процесуальну поведінку останнього.

Керуючись ст.ст.110, 176-178, 183, 184, 331, 369, 371 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на 60 (шістдесят) днів, тобто до 26.06.2022 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3