ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

У Х В А Л А
31 травня 2022 року м. Фастів Київської області
в с т а н о в и в :
Клопотання надійшло до суду 30.05.2022 та відповідає вимогам ст.167,171 КПК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 25 травня 2022 року близько 21 год. 00 хвилин, гр.. ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння та знаходячись у приміщенні квартири АДРЕСА_1 , де на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, відбувся конфлікт з ОСОБА_6 , під час якого у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_6 .
Відразу після цього, реалізовуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , діючи умисно, керуючись мотивом, що грунтувався на раптово виниклих особистих неприязних стосунках із ОСОБА_6 , усвідомлюючи, що нанесення удару ножем у грудну клітку є життєво-небезпечним для життя людини, оскільки там сконцентровані життєво-важливі органи життєзабезпечення, з метою протиправного заподіяння смерті іншій людині, бажаючи настання невідворотного наслідку у вигляді смерті людини, кухонним ножем, який взяв на столі, що на кухні у вказаній вище квартирі, посягаючи на найвищу соціальну цінність - життя людини, наніс ОСОБА_6 , один удар у грудну клітку, а саме: між правим соском та ключицею, від якого ОСОБА_6 помер на місці.
Надалі, ОСОБА_5 , досягнувши своєї злочинної мети та виконав усі дії, необхідні для доведення злочину до кінця, а саме смерті ОСОБА_6 , з місця вчинення злочину зник у невідомому напрямку, після чого, був затриманий працівниками поліції.
25 травня 2022 року в період часу з 21 год. 55 хв. по 00 год. 37 хв., за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем вчинення злочину, проведено огляд житла та всіх його складових частин, в ході якого виявлено та вилучено: змиви з лівої та правої рук померлого ОСОБА_6 ; наволочку зі слідами РБК; предмет зовні схожий на ніж зі слідами РБК; змив з леза предмету зовні схожого на ніж; три скляні прозорі рюмки; дві скляні пляшки з-під горілки марки «Хортиця» об`ємом 0,5л.
26 травня 2022 року в ході проведення особистого обшуку ОСОБА_5 , у останнього вилучено його особистий одяг, а саме: спортивні штани чорного кольору та светр бордового кольору з білими вкрапленнями.
Зазначені обставини і стали підставою звернення з даним клопотанням до слідчого судді.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав, просив задовольнити.
Власник майна ОСОБА_5 не з`явився в судове засідання, про день та час розгляду справи повідомлений судом належним чином.
Гр. ОСОБА_6 , інший власник речей, що були вилучені в квартирі, яка була предметом огляду місця події станом на час розгляду клопотання помер.
Відповідно до ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі предметом вчинення злочину, знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.
25 травня 2022 року в період часу з 21 год. 55 хв. по 00 год. 37 хв., за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем вчинення злочину, проведено огляд житла та всіх його складових частин, в ході якого виявлено та вилучено: змиви з лівої та правої рук померлого ОСОБА_6 ; наволочку зі слідами РБК; предмет зовні схожий на ніж зі слідами РБК; змив з леза предмету зовні схожого на ніж; три скляні прозорі рюмки; дві скляні пляшки з-під горілки марки «Хортиця» об`ємом 0,5л.
Як вбачається з довідки КП «БТІ», власником 1/9 частини квартири в АДРЕСА_2 , що була місцем вчинення злочину, був ОСОБА_6
26 травня 2022 року в ході проведення особистого обшуку ОСОБА_5 , у останнього вилучено його особистий одяг, а саме: спортивні штани чорного кольору та светр бордового кольору з білими вкрапленнями.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
З урахуванням викладеного, суд вважає, що вилучене майно в розумінні ст. 98 КК України є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Зважаючи на те, що вилучене майно, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, тому з метою ї збереження, є підстави для накладенн арешту на зазначене майно, тому клопотання підлягає до задоволення.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.167,170-173 КПК України,-
П О С Т А Н О В И В :
Ухвала може бути оскаржено до Київського апеляційного суду в порядку статті 310 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1