ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3682/22
провадження № 1-кс/753/645/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" березня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурор ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_4 , підозрюваний ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) за № 0000956 від 27 березня 2022 року, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 311, ч. 1 ст. 309 Кримінального кодексу України (далі КК України),

встановила:

1. До слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з таких підстав.

2. Так, ОСОБА_5 у невстановлений органом досудового розслідування день та час, у невстановлений органом досудового розслідування спосіб, домовився з невстановленою органом досудового розслідування особою щодо незаконного придбання прекурсору, а саме фенілнітропропену, з метою використання для виготовлення психотропної речовини амфетамін, яку в подальшому перемістив за місцем свого перебування, а саме у гараж за адресою: АДРЕСА_1 .

У подальшому, 27 березня 2022 року, у період часу з 05 години 40 хвилин до 06 години 30 хвилин, у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , працівниками поліції було виявлено та вилучено кристалоподібні речовини жовтого кольору, в яких виявлено прекурсор, обіг якого обмежено і стосовно якого встановлюються заходи контролю фенілнітропропен (1-феніл-2-нітропропен), масою 188,98 г, що є особливо великим розміром, який ОСОБА_5 незаконно придбав та зберігав всупереч вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори», «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ від 03.06.2009 № 589, з метою його використання для виготовлення психотропної речовини.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні прекурсору з метою його використання для виготовлення психотропної речовини, у особливо великих розмірах, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 311 КК України.

2.1 Крім того, ОСОБА_5 у невстановлений органом досудового розслідування день та час, перебуваючи у приміщенні гаражу за адресою: АДРЕСА_1 , незаконно виготовив 0,198 г психотропної речовини амфетамін, для власного вживання, без мети збуту.

У подальшому, ОСОБА_5 , маючи на меті незаконне зберігання психотропної речовини для власного вживання, без мети збуту, помістив частину раніше виготовленої психотропної речовини амфетамін, до 1 поліетиленового пакетику із пазовим замком, який перемістив на стіл кухонного приміщення за адресою проживання, а саме: АДРЕСА_2 , де став незаконно зберігати, для власного вживання, без мети збуту.

У подальшому, 27 березня 2022 року, у період часу з 14 години 20 хвилин до 14 години 25 хвилин, працівниками поліції був проведений обшук квартири АДРЕСА_3 , в ході якого на столі кухонного приміщення було виявлено та вилучено 2 металевих ложки із залишками білої порошкоподібної речовини та 1 поліетиленовий пакетик із пазовим замком, в якому біла порошкоподібна речовина, в якій виявлено психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, масою 0,007 г та 0,191 г, а загальною масою 0,198 г, яку ОСОБА_5 виготовив та зберігав всупереч вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори», «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ від 03.06.2009 № 589, для власного вживання, без мети збуту.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у незаконному виготовленні та зберіганні психотропної речовини, без мети збуту, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

2.2 А всіма своїми діями ОСОБА_5 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні прекурсору, в особливому великому розмірі, з метою його використання для виготовлення психотропної речовини, у незаконному виготовленні та зберіганні психотропної речовини, без мети збуту, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 311, ч. 1 ст. 309 КК України.

3. 27 березня 2022 року за вказаними фактами внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000956 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 311 КК України, 29 березня 2022 року за ч. 1 ст. 309 КК України. Згідно з протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

4. 29 березня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 311, ч. 1 ст. 309 КК України.

5. Ґрунтуючись на цих обставинах, слідчий зазначає про наявність у діях підозрюваного складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 311, ч. 1 ст. 309 КК України.

6. В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий у клопотанні зазначає про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), зокрема про ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинення іншого кримінального правопорушення. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину, що обумовлює можливість тримання під вартою. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення та поведінку підозрюваного після цього, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

7. У судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вказав на підтвердження доказами підозри та наявність ризиків кримінального провадження.

Захисник та підозрюваний заперечили щодо поданого клопотання та просили обрати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт у нічний час доби.

Водночас захисник подав скаргу у порядку ст. 206 КПК України та вказав на порушення строку письмового повідомлення про підозру й просив про звільнення підозрюваного з-під варти негайно.

Перед початком розгляду клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваний та захисник підтвердили на відсутність порушення встановленого законодавцем тригодинного строку завчасного вручення їм копії цього клопотання.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

8. Слідчим суддею встановлено, що 27 березня 2022 року за вказаними фактами внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000956 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 311 КК України, 29 березня 2022 року за ч. 1 ст. 309 КК України. Згідно з протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

29 березня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 311, ч. 1 ст. 309 КК України.

Щодо застосування запобіжного заходу
9. Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

10. Санкція ч. 3 ст. 311 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 309 КК України відноситься до кримінальних проступків, що карається альтернативно штрафом, виправними роботами, арештом чи обмеженням волі.

11. Разом з тим, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінального провадження (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути враховані при обранні запобіжного заходу. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так як чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст.ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини.

Тривала практика ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

При цьому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

12. Описана в клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 311, ч. 1 ст. 309 КК України.

Для визначення причетності ОСОБА_5 до подій вказаних кримінальних правопорушень слідчим суддею досліджено докази, надані прокурором, зокрема: витяги з ЄРДР; рапорта працівників поліції; протоколи обшуку від 27 березня 2022 року; протоколи допиту свідків; клопотання слідчого про обшук від 27 березня 2022 року та ухвала слідчого судді від 28 березня 2022 року щодо дозволу на його проведення; клопотання слідчого про обшук від 28 березня 2022 року та ухвала слідчого судді від 28 березня 2022 року щодо дозволу на його проведення; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 27 березня 2022 року; постанова про призначення експертизи від 28 березня 2022 року та висновок експерта від 28 березня 2022 року № СЕ-19/111-22/8900-НЗПРАП; повідомлення про підозру від 29 березня 2022 року.

13. Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінальних правопорушень.

14. ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 311 КК України, та кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Згідно з матеріалами справи, у силу ст. 89 КК України раніше не судимий (зі слів, оскільки слідчому судді не надано вимоги управління інформаційно-аналітичної підтримки Головного управління Національної поліції у м. Києві про притягнення раніше до кримінальної відповідальності цієї особи), одружений, дружина на його утриманні, оскільки є особою з інвалідністю І групи, також має на утриманні двох малолітніх дітей, що підтверджено копіями свідоцтв про їх народження.

У свою чергу, з урахуванням пояснень підозрюваного, а також долучених до клопотання матеріалів, суд погоджується загалом із доводами прокурора про існування ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, хоча останній є мінімальним.

15. Водночас, прокурором взагалі не доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення іншого кримінального правопорушення.

16. Отже, слідчий суддя вважає, що існує ризик, передбачений статтею 177 КПК України, а тому на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

17. Слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду. Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що до підозрюваного можна застосувати менш суворий запобіжний захід, який не пов`язаний з обмеженням права на свободу та особисту недоторканність.

18. Не вважає слідчий суддя за теперішніх умов застосувати до підозрюваного менш суворий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, як про це просить захисник.

Так, за ч. 1 ст. 181 КПК України встановлено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

За умов воєнного стану, введеного через збройну агресію РФ проти України, здійснюваних ракетних, бомбових та артилерійських ударів, у тому числі по цивільних об`єктах, постійне оголошення повітряних тривог, слідчий суддя задля безпеки особи, яка притягується до кримінальної відповідальності, та його права в цих умовах залишати житло у будь-який момент при загрозі життю та необхідності прослідувати в укриття або в інше безпечне місце, не вважає такий захід об`єктивно можливим до виконання, а такий обов`язок до дотримання підозрюваним.

19. Відповідно до ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

20. З огляду на те, що прокурором не доведено обставин, передбачених пунктом 3 частини першої ст. 194 КПК України, суд вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, зобов`язавши його виконувати покладені на нього судом обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожним їх викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватися від спілкування із свідками у цьому кримінальному провадженню.

Щодо скарги у порядку ст. 206 КПК України
21. Захисник у судовому засіданні перед початком розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу подав скаргу у порядку ст. 206 КПК України, в якій вказав, що після призначення його центром безоплатної допомоги для захисту прав підозрюваного ОСОБА_5 , останній йому під час побачення повідомив про здійснений на нього нападу 27 березня 2022 року за місцем проживання особами, які представились ТрО, одразу він був затриманий без роз`яснення жодних прав й доставлений до приміщення Дарницького УП ГУНП у м. Києві, де стосовно нього застосовано фізичну силу, висловлювання нецензурною лайкою тощо. При цьому під час побачення із захисником підозрюваний також скаржився на біль в області голови, грудної клітки та лівої руки.

22. Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 206 КПК України якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи.

23. Так, під час засідання був досліджений протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 27 березня 2022 року, з якого вбачається рукописний текст підозрюваного ОСОБА_5 стосовно заподіяння йому численних тілесних ушкоджень по голові, тулубу, вказує на перелам лівої руки та просить про надання медичної допомоги (арк. 73).

24. З огляду на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне прийняти скаргу захисника ОСОБА_4 , подану в порядку ст. 206 КПК України, та доручити прокурору ОСОБА_3 провести дослідження фактів, викладених в заяві захисника та про результати повідомити Дарницький районний суд м. Києва.

Щодо моменту затримання та письмового повідомлення про підозру
25. Як вказувалось вище, слідчим суддею було встановлено, що 27 березня 2022 року внесені відомості до ЄРДР за № 0000956 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 311 КК України, 29 березня 2022 року за ч. 1 ст. 309 КК України. Того ж дня він був затриманий, а лише 29 березня 2022 року письмово повідомлено про підозру (п. 8).

26. Водночас слідчий суддя вважає можливим погодитись із твердженням підозрюваного та його захисника в частині уточнення часу затримання, а саме о 03 год. 00 хв. 27 березня 2022 року, та вручення повідомлення про підозру о 12 год. 20 хв. 29 березня 2022 року, на що заперечень від прокурора не надійшло.

27. Згідно з положеннями частин 2, 3 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання та у разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

28. Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 (затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2402-IX) у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, на підставі пропозиції РНБО, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введений воєнний стан із 05:30 24.02.2022 на 30 діб. Надалі цей строк був продовжений Законом України № 2119-IX до 25 квітня 2022 року.

29. У цей же час оновлено редакцію ст. 615 КПК України, якою продовжено цей строк до 72 годин у період воєнного стану (частина 7 цієї статті).

З урахуванням уточненого часу, повідомлення про підозру було вручено через 57 год. 20 хв. від моменту затримання ОСОБА_5 .

30. Втім, те, що законодавець змінив цей строк, тобто його продовжив, для органу досудового розслідування, не може бути безумовним лише з посиланням на умову воєнного стану.

31. Так як особливий режим досудового розслідування, строків тримання під вартою та ін. зумовлений певними обставинами, на які є посилання майже у кожній частині ст. 615 КПК України, а саме відсутність технічної можливості доступу до реєстру, об`єктивна неможливість виконання у встановлені строки слідчим суддею повноважень та ін., тому так би мовити автоматичне порушення 24-годинного строку слідчий суддя вважає неприйнятним.

32. Крім того, й за змістом самої частини 7 ст. 615 КПК України вбачається, що строк письмового повідомлення про підозру затриманій особі продовжується до сімдесяти двох годин з моменту її затримання, але з урахуванням обставин, передбачених цією статтею.

33. Під час судового засідання не було встановлено таких обставин, як, наприклад, продовжена комендантська година більше ніж на один день, відсутність комп`ютерного або мережевого обладнання, перебої з електроенергією або доступом до мережі Інтернет, блокування та захоплення адміністративних будівель тощо.

Така заявлена обставина як необхідність складення висновку експерта не може бути підставою до порушення 24-годинного строку ні в мирний час, ні під час воєнного стану.

34. З урахуванням викладеного, під час засідання при з`ясуванні вказаних обставин, слідчим суддею було прийнято рішення про негайне звільнення затриманої особи.

Керуючись ст.ст. 233, 234, 235, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

постановила:

Прийняти скаргу захисника ОСОБА_4 , подану в порядку ст. 206 КПК України. Доручити прокурору ОСОБА_3 провести дослідження фактів, викладених в заяві захисника та про результати повідомити Дарницький районний суд м. Києва.

У задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожним їх викликом;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, та/або місця роботи;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
5) утримуватися від спілкування із свідками у цьому кримінальному провадженню.

Повідомити підозрюваному письмово під розпис покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що відповідно до ч. 2 ст. 179 КПК України в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків до 27 травня 2022 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування цих кримінальних правопорушень, а на час перебування справи у провадженні суду на прокурора.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти негайно.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

слідчий суддя ОСОБА_1