печерський районний суд міста києва
Справа № 757/8044/22-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/16336/19-к від 02.04.2019 у кримінальному провадженні № 0001183 від 05.05.2016,-

ВСТАНОВИВ:

15.02.2022 до Печерського районного суду міста Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/16336/19-к від 02.04.2019 у кримінальному провадженні № 0001183 від 05.05.2016.
Обґрунтовуючи доводи клопотання ОСОБА_3 просить скасувати арешт на майно та заборону на їх відчуження та розпорядження, а саме на земельну ділянку за кадастровим номером: :01:002:0409, площею 9.6300 га, яка розташована на території Жовтянської сільської ради, П`ятихатського району, Дніпропетровської області, земельну ділянку за кадастровим номером: :01:002:0411, площею 9,6300 га, яка розташована на території Жовтянської сільської ради, П`ятихатського району, Дніпропетровської області, земельну ділянку за кадастровим номером: :01:002:0069, площею 8.9716 га, яка розташована на території Жовтянської сільської ради, П`ятихатського району, Дніпропетровської області та земельну ділянку за кадастровим номером: :01:002:0333. площею 8.97 га. Яка розташована на території Жовтянської сільської ради, П`ятихатського району, Дніпропетровської області.
Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт було накладено в рамках кримінального провадження № 0001183 від 05.05.2016, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.
Вищезазначені земельну ділянку було арештовано відповідно до ч. 2 ст. 170 КІІК України як вид покарання.
ОСОБА_3 вважає, що накладення арешту на земельні ділянки є необґрунтованим, з наступних причин.
Про наявність порушеного кримінального провадження ОСОБА_3 стало відомо від приватного нотаріуса до якого звернулися родичі ОСОБА_3 які є співвласниками двох земельних ділянок і які останні виявили бажання продати, останній посилався на ухвалу слідчого судді про накладення арешту та повідомив, що не зможе вчинити договори купівлі- продажу земельних ділянок доки не буде знято арештів. ОСОБА_3 взагалі не зрозуміло яким чином вона має відношення до порушеного кримінального провадження, якщо ОСОБА_3 взагалі ніякого відношення до АБ «Укргазбанк» не мала. У даній фінансовій установі у ОСОБА_3 навіть не відкрито поточного рахунку не кажучи про те, що вона була членом спостережної ради.
Особа, яка звернулась з вказаним клопотанням в судове засідання не з`явилась, про місце і час розгляду клопотання повідомлялась належним чином, заяв, клопотань до суду не надходило.
Представник Офісу Генерального прокурора у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, заяв, клопотань, заперечень до суду не надходило.
Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.04.2019 у справі 757/16339/19-к задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 та накладено арешт на вищезазначене майно.
Із мотивувальної частини ухвали вбачається, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави вважати, що арешт на вище зазначені земельні ділянки було накладено з метою подальшої її конфіскації як виду покарання, оскільки ОСОБА_3 являється підозрюваною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України у вказаному кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що зазначені в ньому доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що вподальшому застосуванні арешту відпала потреба.
При цьому, ОСОБА_3 в клопотанні про скасування арешту майна не доведо та не надано доказів, які б спростовували обґрунтування обставинам, встановленим слідчим суддею при накладенні арешту на вищевказане майно.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, не доведено необґрунтованість накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, та існують підстави для подальшого збереження арешту майна, при цьому, слідчим суддею не встановлено, що даний захід кримінального провадження несе в собі надмірний тягар для особи, а відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/16336/19-к від 02.04.2019 у кримінальному провадженні № 0001183 від 05.05.2016 - відмовити.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1