Справа №295/4814/22
УХВАЛА
Іменем України

30.05.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання старшої слідчої СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В :

Слідча звернулася із указаним клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у якому послалася на те, що у провадженні СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0000904 від 28 травня 2022 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , маючи непогашені судимості, востаннє засуджений вироком Корольовського районного суду м. Житомира від 27.08.2019 за ч. 2 ст. 185 КК України, на шлях виправлення не став, належних висновків не зробив та повторно вчинив нове умисне кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, 28.05.2022 року близько 10 год. 30 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні магазину «Unifon» за адресою: вулиця Київська 37 в м. Житомирі, помітив у вітрині планшет марки «Alldocube» моделі «iPlay 20s», імеі 1: НОМЕР_1 , імеі 2: НОМЕР_2 , в корпусі чорного кольору, який належить ОСОБА_7 .

В цей же день, час, місці та за вказаних обставин у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення вказаного майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, у період запровадженого в Україні воєнного стану, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає та вони залишаються непоміченими для оточуючих, шляхом вільного доступу взяв з вітрини планшет марки «Alldocube» моделі «iPlay 20s» 4G/64 Gb, імеі 1: НОМЕР_1 , імеі 2: НОМЕР_2 , в корпусі чорного кольору, який належить ОСОБА_7 , та поклав його до внутрішнього карману своєї куртки.

В подальшому, як указує слідча, ОСОБА_5 , утримуючи викрадене майно при собі, місце вчинення злочину залишив та розпорядився ним на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 майнову шкоду на суму 3 800 гривень.

За словами слідчої, своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.

Як далі слідує зі змісту клопотання, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- протоколом прийняття заяви від гр. ОСОБА_7 від 28.05.2022 року;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 28.05.2022 року;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_8 від 28.05.2022 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 28.05.2022 року;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_9 від 28.05.2022 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 28.05.2022 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 28.05.2022 року;

- протоколом затримання гр. ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК;

- протоколом допиту підозрюваного гр. ОСОБА_5 від 28.05.2022 року.

З метою запобігання спробам ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків та/або вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення та вагомість здобутих слідством доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжкого злочину, а також недостатність обрання більш м`яких запобіжних заходів для запобігання указаним вище ризикам, слідча за погодженням з прокурором просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

В судовому засіданні слідча та прокурор підтримали клопотання, просили його задовольнити. Прокурор додав, що більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. На підтвердження наявності ризиків прокурор звертав увагу, що згаданий у клопотанні злочин ОСОБА_5 вчинив через два дні після направлення обвинувального акту до суду в рамках іншого провадження.

Слідча просила не визначати розмір застави при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У свою чергу захисник ОСОБА_6 та його підзахисний заперечили проти задоволення клопотання. Адвокат звертав увагу на те, що підозрюваний вчинив злочин під впливом тяжких фінансових обставин, має ряд тяжких захворювань, сприяє слідству, наміру впливати на свідків не має. Просив відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, обравши останньому більш м`який запобіжний захід домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_5 в засіданні додав, що слідству не перешкоджав, зобов`язується з`являтися за викликом до слідчого у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу. Уточнив, що фактично був затриманий 28.05.2022 біля 11-ої години дня, має сина, 2006 року народження, який проживає з мамою та бабусею, та як і захисник просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

За змістом ст.ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

За змістом статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування й суду та/або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у інкримінованому вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх обставин підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 КПК України.

Окрім цього, згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до вимог п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Крім того, слід зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке за класифікацією КК України відноситься до тяжкого злочину, та за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

На думку суду, наведені у клопотанні та озвучені в судовому засіданні обставини свідчать про те, що на даний час існують ризики, які є підставою для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зокрема, мова йде про ризики переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або вчинення іншого кримінального правопорушення (п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), оскільки згідно з матеріалами клопотання ОСОБА_5 раніше неодноразово притягався за вчинення майнових злочинів, є обвинуваченим в іншому кримінальному провадженні, офіційно не працює та не має постійного доходу.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , наявність вагомих доказів вчинення ним такого правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у інкримінованому йому злочині, враховуючи вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, відсутність постійного доходу, репутацію підозрюваного, направлення до Богунського районного суду м. Житомира обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000740 по обвинуваченню останнього у вчиненні передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України кримінального правопорушення, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, слідчий суддя дійшов висновку про доцільність обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливість на даний час застосувати до підозрюваного інший (альтернативний) запобіжний захід ніж тримання під вартою, оскільки зміна запобіжного заходу на більш м`який, не забезпечить запобігання ризикам, визначеним КПК України та наведеним у клопотанні (п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Слідчим суддею окремо звернуто увагу, що підозрюваний був затриманий не на місці, де було вчинено правопорушення, та особисто до правоохоронних органів не звертався. Крім того, згаданий у клопотанні злочин було вчинено під час дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, який обрано відносно ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 19.05.2022 року в рамках кримінального провадження №0000740, що підтверджує наявність ризиків переховування від органів досудового розслідування та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Твердження підозрюваного ОСОБА_5 про те, що він зобов`язується за викликом з`являтися до слідчого та сприяє слідству заслуговують на увагу слідчого судді, однак враховуючи всі встановлені в судовому засіданні обставини справи, вони не можуть бути підставою для обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, обчислюючи строк тримання під вартою з 11 год. 00 хв. 28 травня 2022 року.

Відповідно до ч. 5 ст.182, ч.3 ст.183 КПК України, з урахування наведених в ухвалі обставин, що характеризують підозрюваного ОСОБА_5 , визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 49 620 грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самою підозрюваною особою, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Богунського районного суду м. Житомира (для зарахування коштів, внесених у вигляді застави), у разі внесення якої звільнити ОСОБА_5 з-під варти.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, що до нього застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Підозрювана особа або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом строку дії ухвали.

Строк дії ухвали до 11 год. 00 хв. 26 липня 2022 року.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожним викликом до слідчого/прокурора, уповноваженого здійснювати досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000904;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, про зміну свого місця проживання;

- не відлучатися з м. Житомира без дозволу слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави, але не більше закінчення строку досудового розслідування.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом 5 днів з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1