Провадження № 1-кс/686/5939/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника ОСОБА_3 , особи, яка подала скаргу ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

05.07.2022 ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить зобов`язати слідчого внести відомості до ЄРДР за його заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Кримінально карану поведінку ОСОБА_4 вбачає у діях прокурора Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_5 ,який за твердженням особи, яка подала скаргу погодив клопотання про встановлення ОСОБА_4 строку на ознайомлення із матеріалами кримінального провадження №0001085, у межах якого він на той час був підозрюваним.

На думку особи, яка подала скаргу, указаними діями прокурор ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ст..364 КК України, оскільки внаслідок такого обмеження строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження ОСОБА_4 не мав часу і можливості для підготовки свого захисту від обвинувачення.

30.06.2022 ОСОБА_4 звернувся через адміністрацію державної установи «Хмельницький слідчий ізолятор» до ТУ ДБР, розташованому у м.Хмельницькому із заявою про вчинення кримінального правопорушення, у якій виклав указані обставини.

Однак, за переконанням ОСОБА_4 слідчим допущено бездіяльність, не виконані вимоги ст.214 КПК України та не внесені відомості за його заявою про вчинення кримінального правопорушення, яку він подав до ТУ ДБР, розташованому у м.Хмельницькому, оскільки листом від 14.07.2022 №802зкп/14-01-01-01-1510/2022 за підписом керівника першого слідчого відділу ОСОБА_6 у внесенні відомостей до ЄРДР ОСОБА_4 було відмовлено.

А тому він просить задовольнити скаргу та зобов`язати уповноважену особу ТУ ДБР у м.Хмельницькому внести відомості до ЄРДР за його заявою.

В судовому засіданні ОСОБА_4 і його представник ОСОБА_3 вимоги скарги підтримали, просили задовольнити.

Уповноважена особа ТУ ДБР у м.Хмельницькому в судове засідання не з`явилася, незважаючи на належне повідомлення про час та місце розгляду скарги.

Разом із тим, від органу досудового розслідування надійшли копії матеріалів перевірки №802зкп за зверненням ОСОБА_4 , у яких наявна копія заяви ОСОБА_4 і листа,яким йому було відмолено у внесенні до ЄРДР.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується та за наведених обставин, продовжити розгляд за відсутності скаржника, оскільки в судовому засіданні присутній його представник.

Слідчий суддя,заслухавши пояснення представника, дослідивши матеріали скарги, дійшов висновку про те, що у задоволенні скарги слід відмовити з таких підстав.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Указане відповідає і правовому висновку Верховного Суду у справі 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.

Щодо наявності ознак вчинення кримінальних правопорушень, слідчий суддя зазначає таке.

Слідчий суддя зазначає, що положеннями частини 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Саме під час здійснення досудового розслідування слідчим, дізнавачем надається оцінка всім здобутим під час його проведення доказів в їх сукупності та кожному окремо, в результаті чого вирішується питання щодо правильності кваліфікації діянь.

Слідчі органи повинні застосовувати всі засоби, передбачені законом, для проведення ефективного розслідування.

У силу ч. 1 ст. 36, ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий та прокурор здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Указані приписи кримінального процесуального закону свідчать про те, що тактика та методи досудового розслідування кримінального провадження, у межах законодавства, є повноваженнями слідчого і прокурора.

Оглядом рішень, оприлюднених в Єдиному реєстрі судових рішень кримінальному провадженні №0001085, справа №686/8719/20, встановлено, що 01.02.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.199, ч.2 ст.307 КК України.

На завершальній стадії досудового розслідування слідчий, уповноважений на здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Хмельницької обласної ОСОБА_5 про встановлення підозрюваному ОСОБА_4 строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0001085 від 24.12.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 199 КК України, ч.2 ст.307 КК України, ч.2 ст.189 КК України, ч.1 ст.255-1 КК України, ч.1 ст.199 КК України, ч.1ст.240-1 КК України, до яких надано доступ, посилаючись на те, що підозрюваний зволікає із ознайомленням з матеріалами досудового розслідування.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15.07.2022 (Справа №686/8719/20,Провадження №1-кс/686/7343/21) клопотання слідчого задоволено частково, встановлено підозрюваному ОСОБА_4 строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001085 від 24.12.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 199 КК України, ч.2 ст.307 КК України, ч.2 ст.189 КК України, ч.1 ст.255-1 КК України, ч.1 ст.199 КК України, ч.1ст.240-1 КК України 5 (п`ять) робочих днів до 17 год. 30 хв. 22 липня 2021 року включно.

На теперішній час кримінальне провадження направлено з обвинувальним актом до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області та перебуває на розгляді у суді.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч.10 ст.290 КПК України сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів. Клопотання розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду, не пізніше п`яти днів з дня його надходження до суду з повідомленням сторін кримінального провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час проведення судового засідання, не перешкоджає розглядові клопотання.

Отже, звертаючись до слідчого судді із клопотанням про встановлення ОСОБА_4 строку на ознайомлення із матеріалами кримінального провадження слідчий і прокурор діяли у межах повноважень, визначених КПК України.

Визначена законодавцем юридична конструкція ст..290 КПК України про те, що після спливу встановленого строку на ознайомлення сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів, спрямована на унеможливлення стороною кримінального провадження зловживати своїми процесуальними правами та створювати невиправдане зволікання у завершенні досудового розслідування.

Аргументи ОСОБА_4 у скарзі про наявність у діях прокурора кримінально караної поведінки та підстав у зв`язку із цим для внесення до ЄРДР, є безпідставними і ґрунтуються на його суб`єктивній незгоді із діями представників сторони обвинувачення, які реалізуючи власні повноваження, визначені КПК України, здійснювали досудове розслідування у кримінальному провадженні.

За таких обставин, слідча (розшукова) і процесуальна діяльність вищевказаного суб`єкта владних повноважень в межах посадової дискреції не може бути підставою для їх кримінального переслідування.

Оцінка обставин та поставлених у вину особі стороною обвинувачення дій/бездіяльності, з якими закон про кримінальну відповідальність та кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість особи до такої відповідальності та визнання її винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, належать до компетенції суду.

А тому під час розгляду обвинувального акта судом ОСОБА_4 не позбавлений можливості здійснювати свій захист визначеними процесуальним законом засобами, у тому числі мати захисника.

Скарга ОСОБА_4 фактично містить висловлення незгоди із погодженням прокурора клопотання про встановлення строку на ознайомлення із матеріалами кримінального провадження.

Однак викладені у ній факти не містять ознак кримінального правопорушення.

З огляду на наведене, аргументи представника ОСОБА_3 в судовому засіданні про необхідність внесення відомостй до ЄРДР та відсутність у слідчого повноважень оцінювати заяву особи про вчинення кримінального правопорушення, керуючись ст..214 КПК України, за наведених обставин не можуть бути взяті до уваги у якості підстави для задоволення скарги, оскільки не є інформацією про вчинення кримінального правопорушення.

Ініціювання кримінального переслідування щодо особи за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про те, що подана ОСОБА_4 заява про вчинення кримінального правопорушення не містить відомостей про кримінальне правопорушення та про особу, яка його могла вчинити.

Відтак, за результатом розгляду заяви ОСОБА_4 уповноважена особа Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому,дійшла правильного висновку про відсутність підстав для внесення за викладеними у ній твердженнями, відомостей до ЄРДР, що вказує на необґрунтованість заяви.

А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1