Провадження № 1-кс/686/6672/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького ВП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду зі скаргою, поданою в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького ВП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування скарги вказує, що 20.07.2022 адвокат ОСОБА_3 звернувся до Хмельницького ВП ГУНП у Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення за фактом незаконного заволодіння ОСОБА_5 майном потерпілого ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

Проте, уповноважені особи Хмельницького ВП ГУНП у Хмельницькій області не внесли відомості до ЄРДР та не проводять розслідування за вказаним фактом.

Просить зобов`язати слідчого або уповноважену особу Хмельницького ВП ГУНП у Хмельницькій області внести до ЄРДР відомості за заявою адвоката ОСОБА_3 від 20.07.2022 за фактом таємного викрадення ОСОБА_5 майна ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

Представник скаржника у судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд скарги у його відсутності та у відсутності скаржника; викладені у скарзі вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник органу досудового розслідування, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Зважаючи на вказане, враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя вважає за можливе здійснювати розгляд скарги за відсутності осіб, які не з`явились, на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до висновку, що у її задоволенні слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Із наданих матеріалів за зверненням адвоката ОСОБА_3 , який діяв в інтересах ОСОБА_4 , слідує, що 20.07.2022 він звернувся до Хмельницького ВП ГУНП у Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України ОСОБА_5 .

У заяві вказав, що слів ОСОБА_4 11 серпня 2017 року Чернігівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області зареєстровано шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , про що 11 серпня 2017 року складено відповідний актовий запис №1493.

Від шлюбу вони мають дитину - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Починаючи з кінця 2021 вони разом з дитиною проживали однією сім`єю за адресою: АДРЕСА_1 .

29.06.2022 ОСОБА_5 неочікувано разом з їх спільною дитиною покинула місце постійного проживання та забрала всі кошти, котрі сім`я відкладала на відпочинок та почали відкладати на придбання нової квартири для їх спільної дитини в розмірі: 34 тис грн., 1000 дол. та 300 євро.

Оскільки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 перебувають у зареєстрованому шлюбі, то все їх майно є спільною сумісною власністю в ідеальних частках (1/2), а тому уважає, що ОСОБА_5 було викрадено кошти, котрі є його власністю та дозволу на відчуження яких він не надавав.

Уважає, що в діях ОСОБА_5 є склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 КК України.

Заява адвоката ОСОБА_3 , подана в інтересах ОСОБА_4 , була зареєстрована у Хмельницькому РУП ГУНП у Хмельницькій області 22.07.2022 за № 119/І -1021.

Проте відомості, викладені у заяві адвоката ОСОБА_3 до ЄРДР внесено не було у зв`язку із відсутністю підстав та наявності між сторонами цивільно-правових відносин, про що заст. начальника Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_7 листом № 9442/121/119/2022 від 04.08.2022 повідомила скаржника.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Ст. 185 КК України передбачено кримінальну відповідальність за таємне викрадення чужого майна.

Обов`язковими елементами цього складу злочину, крім іншого, є об`єкт злочину чуже для винного майно.

Отже, предметом злочинів проти власності є майно, яке має певну вартість і є чужим для винної особи.

Чужим слід визнавати майно, яке не перебуває у власності чи законному володінні винного.

У заяві про вчинення кримінального правопорушення адвокат ОСОБА_3 зазначає, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 перебувають у зареєстрованому шлюбі, а тому все їх майно є спільною сумісною власністю. Також указує, що кошти в розмірі: 34 тис грн., 1000 дол. та 300 євро. були зібрані саме сім`єю.

У цьому контексті слід зазначити, що не є чужим для кожного з подружжя, а отже, не може визнаватися предметом крадіжки майно, яке набуте подружжям за час шлюбу і яке знаходиться у спільній сумісній власності подружжя.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 60 СК України вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. При цьому майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу) (ч. 1 ст. 60 СК України).

Згідно із ст. 63 СК України дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Таким чином, не є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 КК України майно, яке належить подружжю (в даному випадку ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ) на праві спільної сумісної власності.

Заява адвоката ОСОБА_3 , подана в інтересах ОСОБА_4 про вчинення його дружиною ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України не містять фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій за відповідною статтею Кримінального кодексу України.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив скаржнику у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР, оскільки зазначені заявником відомості не можуть слугувати належною підставою для ініціювання кримінального провадження та є необґрунтованим застосуванням заходу кримінально-правового примусу.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького ВП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення повного тексту рішення.

Слідчий суддя