Справа № 752/6277/22
Провадження № 1-кс/752/2505/22
У Х В А Л А

06 липня 2022 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання подане в кримінальному провадженні № 0000880 від 12.05.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 307 КК України слідчим СВ Голосіївського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч1 ст. 263 КК України, -

встановив:

слідчий СВ Голосіївського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 за погодженням прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000880 від 12.05.2022 року.

Як убачається зі змісту клопотання, слідчим відділом олосіївського УП ГУНП у м.Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000880 від 12.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307, ч.1 ст.263, ч. 2 ст. 307 КК України.

В ході проведення обшуку приміщення гаражного боксу № НОМЕР_1 , гаражного кооперативу "Славутич", що розташований за адресою: м. Київ, вул. Затишна, буд. 7Б було виявлено та вилучено 62 набої калібру 5,45 мм. та28 набоїв калібру, 7,62 мм.., які належать ОСОБА_5 .

01 липня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Відповідно до змісту клопотання та матеріалів кримінального провадження у кримінальному провадженні наявна обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом затримання; допитами свідків та понятих; протоколом огляду місця події; речовими доказами; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на волі може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав зазначених у ньому та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 оголосила письмові заперечення на клопотання слідчого, та зазначила, що її підзахисний має постійне місце проживання, раніше не судимий. Стверджувала, що підозра є необґрунтованою та ґрунтується виключно на припущеннях, як і ризики, які не підтверджуються належними і допустимими доказами. Просила застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Крім того, подала заяву в порядку статті 206 КПК України в якій просила негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти в залі судового засідання, посилаючись на те, що строк тримання затриманого ОСОБА_5 під вартою без рішення суду сплив. Стверджувала, що встановлений пунктом 6 сатті 615 КПК України строк затримання на підставі ст. 208 КПК України без ухвали слідчого судді до 216 годин суперечить статті 29 Конституції України, якою встановлено, що затримана особа негайно звільняється, якщо протягом 72 годин з моменту затримання їй не вручено вмотивованого рішення суду про тримання під вартою. У зв`язку з зазанченим просила застосувати статтю 29 Конституції України як норму прямої дії.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

В ході судового розгляду встановлено, що у провадженні слідчого відділення Голосіївського УП ГУНП у м.Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000880 від 12.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307, ч.1 ст.263, ч. 2 ст. 307 КК України.

01.07.2022 року о 02 год. 59 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку статті 208 КПК України.

01 липня 2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать зазначені вище долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Прокурор в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вважаючи, що існують ризики переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При аналізі питання наявності зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідчий суддя прийшов до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, пов`язаного з незаконним обігом бойових припасів, без передбаченого законом дозволу, за який передбачено покарання до семи років позбавлення волі, яке може бути призначене підозрюваному у разі визнання його винуватим.

Наведені обставини дають підстави вважати про існування вищенаведених ризиків.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_5 будь-якого іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації з іншими підозрюваними у межах цього ж кримінального провадження та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.

У зв`язку із зазначеним, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При застосуванні запобіжного заходу судом враховано також вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

Слідчий суддя вважає обґрунтованою і доведеною ту обставину, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не забезпечить попередження вищезазначених ризиків.

Згідно ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та визначаючи розмір застави, суд у відповідності до вимог закону повинен навести аргументи на користь того, що застава саме у такому розмірі спроможна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Визначаючи відповідно до вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 слід визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, враховуючи, що зазначений розмір застави буде належною гарантією того, що у разі сплати його, ОСОБА_5 вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу.

Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_5 , слідчий суддя не вбачає.

Крім того, у відповідності до ст. 206 КПК України на слідчого суддю покладено обов`язки щодо захисту прав людини.

Приписами частини третьої зазначеної статті визначено, слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.

Враховуючи заяву адвоката ОСОБА_4 щодо звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти в залі судового засідання,у зв' язку з перевищенням граничного строку його затримання, слідчий суддя зазначає наступне.

Правилами п.6 ч.1 ст. 615 КПК України у разі введення воєнного стану та якщо, зокрема наявні випадки для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду, визначені статтею 208 цього Кодексу, або виникли обґрунтовані обставини, які дають підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, - уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду або постанови керівника органу прокуратури затримати таку особу.

Строк затримання особи без ухвали слідчого судді, суду чи постанови керівника органу прокуратури під час дії воєнного стану не може перевищувати двохсот шістнадцяти годин з моменту затримання, який визначається згідно з вимогами статті 209 цього Кодексу.

Затримана без ухвали слідчого судді, суду чи постанови керівника органу прокуратури особа під час дії воєнного стану не пізніше двохсот шістнадцяти годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до слідчого судді, суду чи керівника органу прокуратури для розгляду клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу.

Так, указом Президента України 64/2022 від 24.02.2022 р. відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України № 341/2022 р. воєнний стан продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Стаття 157 Розділу VIII внесення змін до Конституції передбачає, що Конституція України не може бути змінена, якщо зміни передбачають скасування чи обмеження прав і свобод людини і громадянина або якщо вони спрямовані на ліквідацію незалежності чи на порушення територіальної цілісності України. Конституція України не може бути змінена в умовах воєнного або надзвичайного стану.

З огляду на зазначене вище слідчий суддя не вбачає підстав для звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти в залі судового засідання, з підстав зазначених адвокатом ОСОБА_4 в заяві поданій в порядку статті 206 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

клопотання подане в кримінальному провадженні № 0000880 від 12.05.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 307 КК України слідчим СВ голосіївського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч1 ст. 263 КК України, задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, українця, громадянина України, уродженця м. Києва, зареєстрованого у встановленому законом порядку за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , до 30 серпня 2022 року до 02 год. 00 хв. включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу в межах, що становить 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає суму в розмірі 99 240 ( дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок) гривень 00 копійок (у національній грошовій одиниці), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) за наступними реквізитами: отримувач: ТУДСАУ в місті Києві; ; МФО: 820172; банк: Державна казначейська служба України м. Київ; UA1012089; призначення платежу: застава за … (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду) від … (дата ухвали) по справі № …, кримінальне провадження № …, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу), згідно квитанції від … (дата та № квитанції).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО № 13.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО № 13 негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти та повідомити усно і письмово Голосіївський районний суд м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави строком до 01 липня 2022 року.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1