Провадження №11-сс/824/1751/2022 Доповідач ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М 0Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2022 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду у складі:

Головуючого ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря ОСОБА_5 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_6 ,
захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000129 від 08.05.2018 року за апеляційною скаргою прокурора Вишгородської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 03 червня 2021 року, якою скасовано повідомлення про підозру ОСОБА_9 від 01.06.2020 року, у кримінальному провадженні №0000129 від 08.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :

23 березня 2021 року захисник підозрюваного ОСОБА_9 ОСОБА_8 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва зі скаргою в порядку ст.303 КПК України про скасування повідомлення ОСОБА_9 про підозру від 01.06.2020 року, у кримінальному провадженні №0000129 від 08.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 03 червня 2021 року скаргу захисника задоволено та скасовано повідомлення про підозру ОСОБА_9 про підозру від 01.06.2020 року, у кримінальному провадженні №0000129 від 08.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

Обґрунтовуючи своє рішення слідчий суддя послався на врахування тих обставин, що у повідомленні про підозру ОСОБА_9 зазначено, що розмір встановлених збитків у кримінальному провадженні становить 1,9 млн. гривень, а тому дане кримінальне провадження належить до підслідності Національного антикорупційного бюро України і будь-які процесуальні рішення слідчого поліції є незаконними.

На вказану ухвалу слідчого судді прокурор Вишгородської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу в якій не погоджується з ухвалою, вважає її незаконною, необґрунтованою, постановленою з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. Тому, просить скасувати ухвалу слідчого судді від 03 червня 2021 року та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_9 ОСОБА_8 на повідомлення про підозру. Також апелянт просить поновити строк апеляційного оскарження мотивуючи тим, що ухвала слідчого судді до прокуратури не надходила, про факт існування оскарженої ухвали стало відомо лише 15.02.2022 року у зв`язку з чим того ж дня Київською обласною прокуратурою подано клопотання до Шевченківського районного суду міста Києва про ознайомлення з матеріалами судової справи.

Заслухавши:
доповідача суддю апеляційного суду;
прокурора, який просив поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, як такий, що був пропущений з поважних причини, та підтримав доводи своєї апеляційної скарги;
захисників підозрюваного ОСОБА_9 ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які зазначили, що строк на подання апеляційної скарги прокурором не дотримано без поважних причин, а також просили відмовити у задоволенні апеляційної скарги прокурора в повному обсязі;
ознайомившись з матеріалами скарги та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до такого висновку.

Згідно з вимогами ч.2 ст.395 КПК України ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення. Згідно частини 3 зазначеної статті, якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до положень ч.1. ст.117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Апеляційним судом встановлено, що у відповідності до ч.2 ст.376 КПК України03.06.2021 року слідчим суддею оголошено лише вступну та резолютивну частину ухвали, повний текст ухвали оголошено 07.06.2021 року. Згідно супровідного листа Шевченківського районного суду міста Києва (т.1 а.с.56) 07.06.2021 року копію ухвали від 03 червня 2021 року направлено захиснику підозрюваного ОСОБА_9 ОСОБА_8 та до Київської обласної прокуратури. Проте відомостей про вручення адресатам вказаного відправлення матеріали скарги не містять.

Як зазначає прокурор, про існування ухвали від 03 червня 2021 року йому стало відомо лише 15.02.2022 року у зв`язку з чим того ж дня Київською обласною прокуратурою подано клопотання до Шевченківського районного суду міста Києва про ознайомлення з матеріалами судової справи та видачу належним чином завіреної копії ухвали.

18 лютого 2022 року старшим групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурором Вишгородської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 подано апеляційну скаргу на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 03 червня 2021 року.

21 лютого 2022 року прокурором ОСОБА_6 отримано копію оскарженої ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 03 червня 2021 року (т.1 а.с.58).

Таким чином, строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді пропущено з поважних причин, у зв`язку з чим такий строк підлягає поновленню.

Як зазначено в матеріалах скарги, що надійшли до суду апеляційної інстанції, та ухвалі слідчого судді, Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000129 від 08.05.2018 року, в рамках якого 01.06.2020 року ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

01 червня 2020 року в рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_9 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, а саме у розтраті чужого майна, вчиненого службовою особо шляхом зловживання службовим становищем за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах.

03 червня 2021 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва скасовано повідомлення про підозру ОСОБА_9 від 01.06.2020 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, складене у кримінальному провадженні №0000129 від 08.05.2018 року.

Разом з тим, постановляючи ухвалу, слідчий суддя не в повній мірі дотримався вимог кримінального процесуального законодавства України, виходячи з наступного.

Згідно ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні й достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до повідомлення про підозру ОСОБА_9 підозрюється, що своїми умисними діями за попередньою змовою групою осіб, шляхом зловживання своїм службовим становищем він розтратив чуже майно в особливо великих розмірах, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.5 ст.191 КК України.

Згідно ч.1 ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачений ст.278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276 КПК України, зміст повідомлення про підозру ст.277 КПК України.

Таким чином, підставою оскарження повідомлення про підозру може бути порушення вищевказаних процесуальних норм. При цьому, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності та допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру. За наявності обґрунтованих даних, які спростовують всі чи деякі обставини вчинення кримінального правопорушення, слідчий за погодженням із прокурором має право змінити раніше повідомлену підозру чи за наявності для цього підстав прийняти рішення про закриття кримінального провадження.

Перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи щодо невідповідності висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, колегія суддів приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування слідчим суддею зроблений передчасний висновок щодо скасування повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, оскільки обставини, на які посилається захисник у своїй скарзі, мають бути вирішені під час судового розгляду, та присутня обґрунтованість підозри ОСОБА_9 в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини.

Як неодноразово зазначав в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

Повідомлення про підозру, вручене ОСОБА_9 відповідає вимогам ст.277 КПК України, та у відповідності до вимог ст.278 КПК України складене та вручене слідчим підозрюваному ОСОБА_9 у день його складення. Всупереч висновкам суду, відповідно до вимог ч.4 ст.278 КПК України дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_9 , із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, в даному процесуальному документі зазначені, а обґрунтованість підозри ОСОБА_9 підтверджується зібраними під час досудового слідства даними, та зафіксовані проведеними слідчими та розшуковими діями.

При цьому, висновки слідчого судді щодо закінчення строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000129 та порушення вимог ст.216 КПК України щодо підслідності вказаного кримінального провадження не можуть бути правовою підставою для визнання підозри необґрунтованою.

Наведене цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги прокурора та скасування ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 03 червня 2021 року, якою скасовано повідомлення про підозру ОСОБА_9 від 01.06.202 року, у кримінальному провадженні №0000129 від 08.05.2018року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, з постановленням нової ухвали, про відмову в задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_9 ОСОБА_8 про скасування повідомлення ОСОБА_9 про підозру від 01.06.2020 року, у кримінальному провадженні №0000129 від 08.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.309, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Поновити прокурору ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 03 червня 2021 року.

Апеляційну скаргу прокурора Вишгородської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 , задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 03 червня 2021 року, якою скасовано повідомлення про підозру ОСОБА_9 від 01.06.202 року, у кримінальному провадженні №0000129 від 08.05.2018року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_9 ОСОБА_8 про скасування повідомлення ОСОБА_9 про підозру від 01.06.2020 року, у кримінальному провадженні №0000129 від 08.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_________________ ________________ _______________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4