Справа №949/1126/22
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду та
застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

08 вересня 2022 року Дубровицький районний суд Рівненської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

провівши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дубровиця в режимі відеоконференції з ДУ "Рівненський слідчий ізолятор" підготовче судове засідання кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000086 від 05 червня 2022 року,

в с т а н о в и в:
07 вересня 2022 року до Дубровицького районного суду Рівненської області надійшли матеріали кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000086 від 05 червня 2022 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України із затвердженим 06 вересня 2022 року обвинувальним актом.

Ухвалою суду від 07 вересня 2022 року по вказаному провадженню було призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження проти призначення кримінального провадження до судового розгляду не заперечували.

Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку статей 468-475 Кримінального процесуального кодексу України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Дубровицькому районному суду Рівненської області. Проти відкритого судового розгляду учасники судового розгляду не заперечили.

Таким чином, наявні достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Крім питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду відповідно до статті 315 Кримінального процесуального кодексу України, 08 вересня 2022 року, до початку проведення підготовчого судового засідання від прокурора ОСОБА_3 надійшло клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обгрунтування клопотання прокурор вказує на те, що 02 червня 2022 року, у вечірню пору доби, точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_4 , знаходячись в будинку за місцем проживання ОСОБА_7 , що розташований по АДРЕСА_1 , де перебуваючи в кухонній кімнаті, під час словесного конфлікту із останнім, що виник на побутовому ґрунті, з метою нанесення тілесних ушкоджень, умисно наніс останньому не менше десяти ударів кулаками правої та лівої рук в область обличчя, внаслідок чого відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №343 від 08 червня 2022 року, заподіяв ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді: набряк-набухання та компресія головного мозку; черепно-мозкова травма з просторими крововиливами під оболонки і речовину мозку. В результаті отриманих травм ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 біля 10 год. в нейрохірургічному відділенні КНП "Центральна МЛ" Рівненської обласної ради у м. Рівне.

У клопотанні прокурор вказує, що в ході досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосовано до ОСОБА_4 ухвалою Дубровицького районного суду Рівненської області, строком до 08 вересня 2022 року.

Також у клопотанні прокурор зазначає, що на даний час наявність ризиків, передбачених у пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, не зменшилась і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, які проживають на території с. Бродець, Сарненського району і сусідніх населених пунктах і є його знайомими, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином чи вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 проживає в населеному пункті, який межує з державним кордоном України, за межі якого може втекти, перебуваючи на волі, буде мати реальну можливість шляхом погроз, вмовляння чи переконання впливати на свідка, з метою зміни їх показань у суді, у зв`язку з чим лише перебування останнього в слідчому ізоляторі унеможливить їх спілкування, не має соціально сталих зв`язків та постійного джерела доходів.
А тому, беручи до уваги суспільну небезпечність особи підозрюваного ОСОБА_4 , який вчинив умисне тяжке кримінальне правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років позбавлення волі, та який перебуваючи на волі може, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, чим перешкоджатиме встановленню істини в ході досудового розслідування, з метою забезпечення виконання процесуальних рішень та запобігання подальшої злочинної діяльності, прокурор просить суд обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

Прокурор ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав та просить суд його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні з огляду на позитивні характеристики надані суду, просили суд обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Потерпілий ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора підтримав та просив суд обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали клопотання, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити з таких підстав.
Згідно частини 3 статті 315 Кримінального процесуального кодексу України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
При цьому, положення третього речення частини 3 статті 315 Кримінального процесуального кодексу України щодо автоматичного продовження строку тримання під вартою чи домашнього арешту без наявності відповідних клопотань учасників кримінального провадження рішенням Конституційного суду України №1-р/2017 від 23 листопада 2017 року визнано неконституційним. Конституційний Суд України виходить з того, що зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного. У вказаному рішенні зазначено, що такий запобіжний захід як тримання під вартою, який обмежує гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, може бути застосований судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора.
З урахуванням вказаного, суд відмічає, що продовження строків тримання під вартою згідно норм діючого кримінального процесуального законодавства передбачено: 1) слідчим суддею під час досудового розслідування (статті 197, 199 Кримінального процесуального кодексу України); 2) судом під час саме судового розгляду (статті 315, 331 Кримінального процесуального кодексу України). Таким чином, на стадії підготовчого судового засідання суд має право розглянути клопотання учасників судового провадження про обрання, зміну чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до частини 4 статті 176 Кримінального процесуального кодексу України, запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Заявлене прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу в виді тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою за процесуальним змістом і формою відповідають вимогам статті 184 Кримінального процесуального кодексу України.
Згідно з частиною 2 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Суд, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України, враховує положення статей 368, 369, 371, 374 Кримінального процесуального кодексу України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії постановлення вироку. Зазначене свідчить про те, що суд на стадії проведення підготовчого судового засідання не може робити висновок щодо "обґрунтованості підозри" шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини.
На думку суду, відомості, викладені в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим інкримінованого кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів.
Таким чином, суд, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначає, що причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу з огляду потреб судового розслідування.
У судовому засіданні прокурором доведено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, тобто обвинувачений без застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе переховуватися від суду. ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років. Вказане свідчить, що обвинувачений, перебуваючи на волі зможе залишити місце проживання та ймовірніше за все прийме спроби переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки проживає в населеному пункті, який межує з державним кордоном України, за межі якого може втекти.

Крім того, прокурором доведено наявність ризику, передбаченого пунктом 3 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, тобто обвинувачений без застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе незаконно впливати на свідків, які проживають на території с. Бродець, Сарненського району і сусідніх населених пунктах і є його знайомими. Вказане свідчить, що обвинувачений, перебуваючи на волі буде мати реальну можливість шляхом погроз, вмовляння чи переконання впливати на свідка, з метою зміни їх показань у суді, у зв`язку з чим лише перебування останнього в слідчому ізоляторі унеможливить їх спілкування.

Також, суд вважає, що прокурором доведено існування ризиків, визначених пунктами 4, 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином чи вчинення обвинуваченим інших кримінальних правопорушень, оскільки обвинувачений ОСОБА_4 не має соціально сталих зв`язків та постійного джерела доходів.
Так, беручи до уваги відсутність постійного місця роботи та соціальних зв`язків, майновий стан, усвідомленням тяжкості та невідворотності покарання у разі визнання винуватим, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, суд вважає, що ризики, передбачені пунктами 1, 4, 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, не зменшились.
Тому, зважаючи на вказане, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання та необхідність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки, на переконання суду, інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать його належної процесуальної поведінки.
Згідно частини 1 статті 197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.
За змістом частини 3 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті.
Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.
Отже, враховуючи те, що ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні злочину, вчиненому із застосуванням насильства, що спричинило смерть потерпілого, суд не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні.
Керуючись статтями 176-178, 182-184, 196, 197, 205, 314-316, 395 Кримінального процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Призначити кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дубровицького районного суду (м. Дубровиця, вул. Миру, 2а, Рівненської області) 16 вересня 2022 року на 14:00 год.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.
В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника обвинуваченого, потерпілого та свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, а саме до 06 листопада 2022 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала суду в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а особою, що перебуває під вартою - з моменту вручення копії ухвали, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького
районного суду ОСОБА_1