У Х В А Л А
слідчий СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, в якому просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В якості обґрунтувань слідчий зазначив, що у вказаному кримінальному провадженні встановлена наявність реальних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає необхідністю запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, першкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Крім того, враховуючи те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, тому з метою запобігання вище вказаним ризикам та належним чином виконанню завдань кримінального провадження неможливо застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
Вислухавши обґрунтування прокурора, який підтримав клопотання в повному обсязі, думку підозрюваного, який заперечив проти задоволення клопотання та просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, дослідивши клопотання та копії матеріалів, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.
Слідчим суддею встановлено, що 28.12.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.
Слідчим суддею встановлено, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним інкримінованих кримінальних правопорушень, на думку слідчого, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.
Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього є всі підстави вважати про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.
Таким чином, слідчим суддею встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.
При цьому, слідчий суддя бере до уваги доведені прокурором обставини, якими слідчий обґрунтовує на підставі ст. 177 КПК України наявність ризиків, викладених у клопотанні.
Під час розгляду клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує дані, що характеризують особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, не працює, не одружений, раніше притягувався до кримінальної відповідальності.
При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, в сукупності із вищевказаними обставинами враховує вагомість наявних доказів про вчинення останньім інкримінованого йому кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; характер та обставини вчиненого кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваного, та приходить до висновку про відсутність достатніх стримуючих факторів, які б дозволили слідчому судді застосувати до підозрюваного менш суворий запобіжний захід та запобігти, передбаченим ст. 177 КПК України ризикам.
Разом з тим, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляд тримання під вартою, слідчий суддя своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує положення п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Як вбачається з клопотання та поданих до нього документів, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до п`яти років, а тому у кримінальному провадженні встановлено наявність реальних ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема щодо того, що підозрюваний перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування, вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Враховуючи вищенаведене, оцінюючи в сукупності всі обставини, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підлягає задоволенню.
Разом з цим, слідчий суддя задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховує вимоги ст. 183 КПК України, відповідно до якої при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважає за можливе визначити розмір застави, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину, розмір застави визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З 01.12.2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2481 грн.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідної до якої розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри, при якому втрата застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
З урахуванням всіх обставин даного кримінального провадження, характеру вчинених кримінальних правопорушень, даних про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави підозрюваному ОСОБА_4 в межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 177,00 гривень, оскільки саме такий розмір застави здатний забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків та виконання завдань кримінального провадження.
З урахуванням викладеного та керуючись вимогами ст. ст.177, 178, 182, 183, 184 КПК України, слідчий суддя
клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лісові Гринівці Хмельницького району Хмельницької області, громадянина України, непрацюючого, неодруженого, раніше судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 27.02.2022 року включно.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:
-прибувати до слідчого, прокурора, із встановленою періодичністю;
-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу прокурора, суду;
-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій особі місця попереднього ув`язнення.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа місця попереднього ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з під варти та повідомити усно і письмово прокурора та слідчого суддю Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора в кримінальному провадженні.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: