УХВАЛА
Єдиний унікальний номер №446/1752/20
Провадження №1-кс/943/88/2021
25 жовтня 2021 року м. Буськ Львівська область
Слідчий суддя Буського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Буську скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви від 23.06.2020 року про кримінальне правопорушення, -
ОСОБА_3 звернувся до Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області із скаргою на бездіяльність слідчого СВ Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви від 23.06.2020 року про кримінальне правопорушення.
Згідно ухвали Львівського апеляційного суду від 05.01.2021 року дана скарга направлена на розгляд Буського районного суду Львівської області.
Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 05.02.2021 року скарга ОСОБА_3 передана судді ОСОБА_1 .
Свою скаргу ОСОБА_3 мотивує тим, що бездіяльність слідчого СВ Кам`янка-Бузького ВП ГУ НП у Л/о. А.В. Парій, полягає у грубому, умисному порушенні норм, вимог ст. 214 КПК в частині свідомого невнесення останнім до ЄРДР відомостей про вчинений злочин на підставі його протоколу заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення від 23.06.2020 року складеного власноручно слідчим ОСОБА_5 від 23.06.2020 року о 18.30 год. у приміщенні СВ Кам`янка-Бузького ВП про що засвідчує штемпель канцелярії зазначеного відділку поліції на примірнику протоколу заявника. З урахуванням загальних норм КК, а саме ст. 15 КК замах на злочин (дія або бездіяльність), ч. 2 ст. 28 КК, склад злочину полягає за ознаками ч. 3 ст. 131 КК, дискримінація основних Конституційних, Конвенційних прав та свобод, ст. 365 КК України перевищення службових повноважень працівником правоохоронного органу, за сукупністю кваліфікуючих ознак лишень частково наведених у протоколі про злочин від 23.06.2020 року випливає, що даний злочин вчинено одним із працівників так званої служби судової охорони Кам`янка-Бузького районного суду, також секретарем судді даного суду ОСОБА_6 п. Галиною було вчинено свідомо, умисно з особливим цинізмом, зухвальством, зверхністю, нахабством по відношенню до потерпілого, його невід`єдним Конституційних, Конвенційних прав, свобод людини та громадянина зважаючи виключно на неприналежність ОСОБА_3 у розумінні цих істот до складу їхньої «касти» обраних. Вказує на те, що 23.06.2020 року о 14.45 год. він перебував на сходовій клітці на вході до районного суду, оскільки у приміщення даного суду його, перевищуючи свої повноваження вищевказані особи не допустили, тому спочатку він з цього приводу о 15.15 год. цього ж дня звернувся на лінію Національної поліції 102. З урахуванням наданих оператору лінії 102 відомостей про злочин, згодом уповноважена особа , а саме слідчий СВ Кам`янка-Бузького ВП ОСОБА_4 заніс короткі відомості про даний злочин до заяви-протоколу, який в подальшому в строк 24 години з урахуванням вимог ст. 214 КПК зобов`язаний був внести відомості про даний злочин до ЄРДР ч. 1 ст. 214 КПК та з незрозумілих причин не виконав своїх прямих посадових обов`язків. Просить суд визнати дії уповноваженої особи СВ Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області бездіяльністю, та визнати таку бездіяльність протиправною; зобов`язати відповідальну, уповноважену особу СВ Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області невідкладно внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення, наведені у його протоколі заяві про злочин від 23.06.2020 року, скерувати матеріали кримінального провадження до ТУ ДБР у м. Львові, для організації, забезпечення проведення швидкого, об`єктивного досудового розслідування щодо даної групи осіб.
Скаржник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, незважаючи на належне повідомлення його про час і місце судового засідання, направивши письмову заяву від 02.08.2021 року, яка зареєстрована судом 05.08.2021 року, в якій просить розгляд скарги проводити без його участі.
Суд окремо зазначає, що скаржник повідомлявся судом про кожне судове засідання. Однак, на адресу суду направлялись однакові за змістом заяви, в яких скаржник наголошував, що з`явиться до суду за певних умов. Однією з умов зазначено, що він не визнає карантинних обмежень і користуватись засобами індивідуального захисту не бажає.
Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, незважаючи на їх повідомлення про час і місце судового засідання. Проте, в силу вимог ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Дослідивши доводи скаржника та матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме в запровадженні механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді, полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні урегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.
Статтею 303 КПК України визначено перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження, у тому числі, визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Зазначений перелік є вичерпним та більш широкому тлумаченню не підлягає.
У відповідності до вимог частини третьої статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Згідно частини першої статті 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом (ст. 2 КК України).
Відповідно до статті 11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.
Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином.
Системний аналіз положень наведених норм законодавства свідчить про те, що підставами для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, підтверджують реальність конкретної події злочину, яка має бути очевидною і не викликати сумнівів. Тобто сама заява (повідомлення) про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей до ЄРДР та для початку досудового розслідування і вказана заява (повідомлення) має містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.
Відповідно до п.п. 4, 5 ч. 5ст. 214 КПК України та пункту 1 глави 2 розділу I Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06 квітня 2016 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, його попередню правову кваліфікацію із зазначенням статті (частин статті) закону України про кримінальну відповідальність.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення кримінального правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, що підтверджують реальність конкретної події такого (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.
Отже, аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що слугувати підставою внесення до ЄРДР та початку досудового розслідування можуть не будь-які заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, а лише ті, у яких зазначені фактичні обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Системний аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні і такі заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.
Однак, як убачається зі змісту поданої скарги, ОСОБА_3 звернувся із заявою про кримінальне правопорушення до слідчого відділу Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області, оскільки у нього виник конфлікт з охороною Кам`янка-Бузького районного суду та секретарем п. Галиною. Натомість, подана скарга не містить об`єктивних обставин, які дійсно свідчать про ознаки злочину та підтверджують реальність конкретної події злочину.
Крім того згідно положень статті 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Оскільки подія мала місце 23.06.2020 року а станом на 29.06.2020 року досудове розслідування не було розпочате то у скаржника ОСОБА_3 починаючи з 01.07.2020 року починається відлік часу зазначений у положені ст. 304 КПК України для подачі скарги. Однак скаржник пропустив зазначений період і звернувся із скаргою до суду лише 18.09 2020 року.
В силу приписів частини другої статті 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Окрім наведеного, вважаю необхідним зазначити, що завдання і функція слідчого судді, прийняття ним рішення, в тому числі при вирішенні скарг на бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей в ЄРДР, не може зводитись до формальної перевірки факту внесення чи невнесення в ЄРДР відповідних відомостей, а слідчий суддя згідно вимогст.94 КПК України за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності та зважаючи на те, що заява ОСОБА_3 не містить всіх необхідних ознак вчинених стосовно нього дій чи допущеної бездіяльності та наслідків, до яких вони спричинили, що давало б підстави компетентній посадовій особі, уповноваженій на внесення відповідних відомостей до ЄРДР, дійти обґрунтованого висновку про вчинення стосовно ОСОБА_3 кримінального правопорушення, та з врахуванням пропуску строку положень статті 304 КПК України, тому слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 26, 214, 303, 304, 306, 307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви від 23.06.2020 року про кримінальне правопорушення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1