Справа № 706/322/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 січня 2022 року м. Христинівка

Христинівський районний суд Черкаської області в складі головуючого-судді: ОСОБА_1 при секретарі: ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Христинівка, кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000184 від 25.02.2021 року за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 187 КК України.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Сторони та учасники кримінального провадження:

прокурор: ОСОБА_5 ,

обвинувачені: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

захисники обвинувачених: ОСОБА_6 , ОСОБА_7

представник потерпілого ОСОБА_8

встановив:

В провадженні Христинівського районного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження за № 0000184 від 25.02.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 187 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Ухвалою Христинівського районного суду Черкаської області, продовжено обвинуваченому ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесяти). В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про необхідність продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесяти) днів ОСОБА_4 та ОСОБА_3 виходячи з наступного ОСОБА_4 та ОСОБА_3 24.02.2021 року, близько 21 години 30 хвилин, в м. Христинівка, Уманського району, Черкаської області за попередньою змовою між собою, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою незаконного заволодіння чужим майном, шляхом віджиму метало-пластикового вікна, проникли через нього в житловий будинок АДРЕСА_1 , де із застосуванням насильства небезпечного для життя і здоров`я, вчинили напад на особу похилого віку ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що виразилось у зв`язуванні рук та ніг клейкою стрічкою, нанесенні тілесних ушкоджень у вигляді травми голови: струсу головного мозку, садна в області обличчя справа, крововиливу в області лівого ока, що у відповідності до висновку судово-медичної експертизи №05-7-01/133 від 31.03.2021 року відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я, та забою поперекового відділу хребта, що згідно вказаного висновку судово-медичної експертизи відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, та погрожуючи застосуванням стартового пістолета, відкрито заволоділи грошовими коштами в сумі 787 гривень, мобільним телефоном марки «SIGMA X-style 31 Power Black», вартістю у відповідності до фіскального чеку ТОВ «Цифромаркет», 649 гривень, електрозварювальним апаратом «REON ким», вартістю у відповідності до висновку судово-товарознавчої експертизи 2100 гривень, скляним бутлем ємкістю 10 л., вартістю у відповідності до висновку товарознавчої експертизи 210 гривень, електричною бритвою марки «Нева-201», вартістю у відповідності до висновку товарознавчої експертизи 186 гривень, чим спричинили потерпілому матеріальну шкоду, на загальну суму 3932 гривні, та після вчинення злочину з місця події зникли, а викраденим майном розпорядились на власний розсуд.

На даний час судовий розгляд вказаного кримінального провадження не завершено, ухвалою судді Христинівського районного суду від 17.06.2021 відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту через систематичне порушення обов`язків, покладених на нього судом скасовано та останньому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду від 27.02.2021, відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обрано на строк 60 днів, в послідуючому ухвалами Христинівського районного суду від 21.04.2021, 17.06.2021 та 04.08.2021 продовжено йому строк тримання під вартою, а тому не зменшились та обставини щодо забезпечення належної процесуальної і правової поведінки ОСОБА_4 можуть бути забезпечені лише при дії саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_7 та обвинувачений ОСОБА_4 заперечували проти продовження вказаного запобіжного заходу, посилаючись на те, що у нього міцні соціальні зв`язки та відсутні ризики, про які зазначив прокурор. А тому просили суд у задоволенні клопотання про продовження строку тримання під вартою відмовити.

Захисник ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_3 заперечували проти продовження вказаного запобіжного заходу та просили суд у задоволенні клопотання про продовження строку тримання під вартою відмовити.

Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , ОСОБА_3 з додатками, суд приходить до наступних висновків.
Під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. ( ч. 1 ст. 331 КПК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Станом на 19.01.2021 дане кримінальне провадження перебуває на стадії судового розгляду, не завершено та не може бути завершено до спливу строку тримання ОСОБА_4 , ОСОБА_3 під вартою.
Згідно з ч.2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім,як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення воліна строк понад п`ять років( п. 4 ч. 2ст. 183 КПК України).
Відповідно до положень ч. 1ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченимстаттею 177 цього Кодексу.
Мета застосування запобіжного заходу визначена в ч. 1ст. 177 КПК України та полягає в забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, крім іншого за п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
За змістом ст. 177КПКУкраїни підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з практикою ЄСПЛ термін «обґрунтована підозра», означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення (п. 175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року). При цьому, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
ОСОБА_10 обвинувачується у вчиненні злочину, за ч.3 ст.187 КК України є тяжким злочином та передбачає позбавлення волі на строк від 7 до 12 років з конфіскацією майна, за вчинення якого передбачене покарання лише у виді позбавлення волі міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обрана ОСОБА_4 з урахуванням можливості переховуватися від органів слідства та суду, впливання на свідків та потерпілого ризики підтверджені ухвалою Уманського міськрайонного суду та ухвалою Христинівського районного суду.

При обранні обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою судом були враховані вищевказані ризики.
Таким чином, оцінюючи всі обставини у їх сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватими у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, вік та стан здоров`я обвинуваченого, а також з врахуванням того, що обставини по справі з часу обрання запобіжного заходу не змінилися, а ризики передбачені ст. 177 КПК України не перестали існувати, що унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, суд приходить до висновку про наявність підстав для продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою на 60 днів.
ОСОБА_3 , обвинувачується у вчиненні злочину, за ч.1 ст.263, ч.3 ст.187 КК України, дані злочини є тяжкими покарання за які передбачають позбавлення волі на строк від 7 до 12 років з конфіскацією майна, за вчинення злочину за ч.3 ст.187 КК України покарання передбачене лише у виді позбавлення волі, раніше не одноразово судимий, ухвалою суду скасовано, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та обрано йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою через порушення умов домашнього арешту.
Таким чином, оцінюючи всі обставини у їх сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 у разі визнання його винуватими у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, вік та стан здоров`я обвинуваченого, а також з врахуванням того, що обставини по справі з часу обрання запобіжного заходу не змінилися, а ризики передбачені ст. 177 КПК України не перестали існувати, що унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, суд приходить до висновку про наявність підстав для продовження ОСОБА_3 строку тримання під вартою на 60 днів.
На підставі викладеного, враховуючи рішення Конституційного Суду України № 4-р/2019 від 13 червня 2019 року та керуючись ст. ст. 331 ч.3, 369, 392, 395 ч.2 п.2 КПК України,
ухвалив:
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_3 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесяти) днів з дня постановлення ухвали, тобто до 20.03.2022 року.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесяти) днів з дня постановлення ухвали, тобто до 20.03.2022 року.
Ухвала про продовження строку тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду на протязі 7 днів з дня її оголошення.
Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1