Справа № 203/656/22
Провадження № 1-кп/0203/535/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 лютого 2022 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ;

при секретарі ОСОБА_2 ;
за участю:
прокурора ОСОБА_3 ;
обвинуваченого ОСОБА_4 ;
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ;
представник потерпілої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Дніпрі обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001473 від 19 листопада 2021 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться вищевказаний обвинувальний акт.

У судовому засіданні прокурором надано клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що на сьогоднішній день не припинили існувати ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. При цьому, застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним ризикам, а перебуваючи на свободі, ОСОБА_4 зможе здійснити дії, спрямовані на уникнення ним покарання, невиконання процесуальних обов`язків і перешкоджання кримінальному провадженню.

Представник потерпілої ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 вважала за необхідне задовольнити клопотання прокурора та продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , з підстав, зазначених прокурором.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження його підзахисному запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив змінити йому запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. В обґрунтування посилався на те, що ризики у клопотанні прокурора жодним чином не обґрунтовані та до клопотання не надано доказів на підтвердження, зазначених у ньому ризиків. Крім того, вказав, що на стадії підготовчого судового засідання клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою не може розглядатися, оскільки це суперечить положенням ст. 315 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Заслухавши клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Вказаним розділом передбачено, в тому числі і порядок подачі, розгляду клопотань про застосування та продовження запобіжних заходів.

При цьому, Конституційний Суд України у своєму рішенні № 1-р/2017 від 23 листопада 2017 року зазначив, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Також, у вказаному рішенні Конституційним Судом України визначено, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження.

Враховуючи вищенаведене, доводи захисника в цій частині, суд вважає необґрунтованими.

Так, судом встановлено, що ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 листопада 2021 року обвинуваченому ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого було продовжено до 15 лютого 2022 року, включно.

Розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , суд, відповідно до ст.178 КПК України, враховує дані про його особу, який раніше не судимий, має вищу освіту, не працевлаштований, на утриманні ані дітей, ані батьків похилого віку не має, має зареєстроване місце проживання поза межами Дніпропетровської області.

Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, суд зазначає наступне.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, за який визначено покарання у виді позбавлення волі строком від семи до десяти років, а отже, усвідомлюючи відповідальність, яка загрожує йому у разі доведеності вини, може переховуватися від суду, що свідчить про існування ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд вважає обґрунтованим, оскільки, як вбачається з реєстру матеріалів досудового розслідування, по справі наявні свідки та потерпіла особа, а тому, в суду є підстави вважати, що застосування інших альтернативних запобіжних заходів ніж тримання під вартою, може призвести до того, що на них може здійснюватися тиск або залякування з боку обвинуваченого, задля зміни їх показів на свою користь.

Оцінюючи вищевказані обставини, суд, також, приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема, про те, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Крім того, суд зазначає, що на сьогоднішній день обвинувальний акт перебуває на стадії підготовчого провадження, судовий розгляд по кримінальному провадженню не розпочато.

З урахуванням наведеного, доводи захисника про відсутність ризиків є необґрунтованими, а суд доходить до висновку, що на теперішній час, не зникли ризики, які існували на час обрання обвинуваченому міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме, передбачені п.п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказані ризики є обґрунтованими та виправдовують необхідність продовження відносно ОСОБА_4 строку тримання під вартою.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що продовження даного заходу забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає недоцільним застосування більш м`якого запобіжного заходу та вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 на 60 днів.

Крім того, враховуючи конкретні обставини інкримінованого ОСОБА_4 злочину, пов`язаного із застосуванням до потерпілого насильства, що спричинило смерть, з огляду на положення п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд не визначає обвинуваченому розмір застави при постановленні ухвали про продовження строку тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 199, 315 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, задовольнити.

Продовжити обвинуваче ному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою на 60 днів, тобто по 14 квітня 2022 року, включно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1