Справа № 308/2277/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000084, відомості про яке 12.11.2021 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000084, відомості про яке 12.11.2021 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що військовослужбовці ВІПС «Горонглаб» ВПС «Косино» «27» прикордонного загону, діючи за попередньою змовою та спільно з працівниками митного поста «Косонь» Закарпатської митниці, організували механізм вимагання та одержання неправомірної вигоди від водіїв транспортних засобів, які мають намір здійснити перетин державного кордону України, за нестворення штучних перешкод під час проходження прикордонного та митного контролю.
За дорученням прокурора, слідчими УСБУ у Закарпатській області було здобуто інформацію, що до вчинення даного кримінального правопорушення причетні працівники митного поста «Косонь» Закарпатської митниці ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також військовослужбовець ВІПС «Горонглаб» ВПС «Косино» «27» прикордонного загону ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Зазначає, що на виконання попередньо висловленої вимоги військовослужбовцем ВІПС «Горонлаб» ВПС «Косино» «27» прикордонного загону ОСОБА_7 07.02.2022 було надано грошові кошти у сумі 3500 грн. за не створення штучних перешкод при перетині державного кордону України та проходження прикордонного контролю. Окрім цього, встановлено, що 07.02.2022 ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на виконання попередньо висловленої вимоги працівником митного поста «Косонь» Закарпатської митниці ОСОБА_6 було надано грошові кошти у сумі 2000 гривень за нестворення штучних перешкод при перетині державного кордону України та проходженню митного контролю.
Прокурор зауважує, що дії ОСОБА_7 та ОСОБА_6 містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, за кваліфікуючими ознаками одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе чи третьої особи за вчинення чи не вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища або за попередньою змовою групою осіб, що підтверджено матеріалами досудового розслідування.
07.02.2022 прокурором Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_3 було затримано ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за підозрою останнього у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

В ході особистого обшуку затриманого ОСОБА_7 07.02.2022 було виявлено та вилучено наступні речі, що мають значення речових доказів для досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000084, а саме: службовий штамп чорного кольору з червоною рукояткою, який поміщено до паперового конверту коричневого кольору.

На підставі наведеного, слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час особистого обшуку затриманого ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме: службовий штамп чорного кольору з червоною рукояткою, який поміщено до паперового конверту коричневого кольору.

Прокурор у судове засідання не з`явився, при цьому надіслав заяву, згідно з якою просить розглянути клопотання про арешт майна без його участі та без участі власника майна.
Розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що згідно з доданим до клопотання витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером кримінального провадження 0000084, сформованим станом на 08.02.2022 року, П`ятим слідчим відділом (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управлінням ДБР, розташованого у місті Львові, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.11.2021року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Досудове розслідування розпочато за фактом того, що співробітник правоохоронного органу спільно із невстановленими на даний час, спільниками, вимагає та отримуж неправомірну вигоду за вчинення дій, що входять до його повноважень.
Із протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 07.02.2022, вбачається, що у ході затримання прокурор провів особистий обшук ОСОБА_7 , в ході якого вилучив службовий штамп чорного кольору з червоною рукояткою, який поміщено до паперового конверту коричневого кольору.
Постановою прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_3 від 08.02.2022 службовий штамп чорного кольору з червоною рукояткою, який поміщено до паперового конверту коричневого кольору визнано речовим доказом.
Згідно зі ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
При цьому за загальними правилами застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначеними ст. 132 КПК України, для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні, а застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 98 КПК України).
За приписами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає до задоволення.
Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000084, відомості про яке 12.11.2021 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час особистого обшуку затриманого ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме: службовий штамп чорного кольору з червоною рукояткою, який поміщено до паперового конверту коричневого кольору.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1