Березівський районний суд Одеської області
27.08.2021
Справа № 494/689/21
Провадження № 1-кп/494/181/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2021 року Березівський районний суд Одеської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції з ДУ «Одеський слідчий ізолятор» матеріали об`єднаного кримінального провадження за звинуваченням ОСОБА_4 за ч.3 ст.185, ч.3 ст.186 і ч.2 ст.194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Березівського районного суду Одеської області перебуває кримінальна справа за звинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні вищевказаних кримінальних правопорушень, які ухвалою суду від 15 червня 2021 року об`єднані в одне провадження.

Ухвалою суду від 30 червня 2021 року обвинуваченому обрано тримання під вартою у Одеській установі виконання покарань (№21) по 29 серпня 2021 року включно.

Упідготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження відносно ОСОБА_5 тримання під вартою.

Заслухавши прокурора про необхідність продовження відносно ОСОБА_5 тримання під вартою з посиланням на існування ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, обвинуваченого, який винним себе у скоєному визнає частково й заперечує проти тримання під вартою з посиланням на те, що тримати його під вартою немає ніякого смислу, та вивчивши обвинувальні акти та додатки до них, суд вважає обрати обвинуваченому ОСОБА_5 тримання під вартою у Одеському слідчому ізоляторі з таких підстав.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приймає до уваги думку прокурора, яка свідчить про негативну поведінку обвинуваченого у суспільстві та обгрунтовану доведеність щодо обрання відносно нього тримання під вартою, а також те, що останній, який раніше судимий, ніде не працює, не має постійного заробітку, не має сім`ї та міцних соціальних зв`язків, проживає за однією адресою, а зареєстрованим значиться за іншою.
Дані обставини з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує у разі визнання його винним, свідчать про існування ризику передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування або суду.
Суд вважає також за необхідне зазначити, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Отже, ризик кримінального провадження як критерій застосування запобіжного заходу має прогностичний характер, спрямований на усунення негативного впливу на кримінальне провадження у майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються.

Так, у справі «Смирнови проти Росії» (п.60) ЄСПЛ зазначив, що «ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку; це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан, зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування».

Вказані обставини, за переконанням суду, мають бути оцінені як такі, що жодним чином не будуть стримуючими факторами для вживання обвинуваченим перешкод запобігання відправлення правосуддя в спосіб неявки в судові засідання та для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження. У зв`язку з чим, жодний інший вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 у кримінальному провадженні.

З урахування наведеного, суд вважає застосувати відносно ОСОБА_5 тримання під вартою, яке забезпечить належну його процесуальну поведінку.

Підстав для зміни запобіжного заходу, обраного судом у вигляді тримання під вартою обвинуваченого, або скасування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження немає.

За змістом ст.197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.
Керуючись ст.ст. 314-316,376 КПК України,

УХВАЛИВ:

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених за ч.3 ст.185, ч.3 ст.186 і ч.2 ст.194 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Одеський слідчий ізолятор» з 00 годин 27 серпня 2021 року по 26 жовтня 2021 року включно.

Копії ухвал вручити обвинуваченому негайно та для виконання направити до Березівського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області та ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Ухвала в частині обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Березівський районний суд Одеської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, у разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не буде скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення Одеським апеляційним судом.

Суддя: