Справа № 199/9742/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.02.2022 року місто Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

колегії суддів:

головуючого - судді ОСОБА_1

- суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі - ОСОБА_4

за участю прокурора - ОСОБА_5

обвинуваченого - ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро кримінальне провадження №0001191 відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 заявив клопотання про призначення в межах кримінального провадження додаткової судово-медичної експертизи.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що «в провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.
У судовому засіданні було допитано судово-медичного експерта відділу експертизи трупів КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР та експерта КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР, яка проводила комісійну судово-медичну експертизу.
Згідно поставлених питань у судовому засіданні щодо конкретного часу смерті потерпілої ОСОБА_8 у експертів виникли суттєві розбіжності щодо часу настання смерті останньої.
Крім того. за час розгляду кримінального провадження судом не встановлено:
- Який точний час настання смерті?
- На протязі якого часу могли завдаватися тілесні ушкодження?
- Коли саме було нанесене перше ножове поранення потерпілій?
- Ким могли бути завдані удари потерпілій та яким предметом?
- Чи мало тіло потерпілої ознаки перенесення з місця нанесення тілесних пошкоджень, та місця настання смерті?»
Тому, на думку обвинуваченого, виникає необхідність у призначенні додаткової судово-медичної експертизи для встановлення даних розбіжностей смерті потерпілої ОСОБА_8 , та усунення виявлених суперечностей.

Захисника клопотання обвинуваченого підтримав, прокурор заперечував проти задоволення клопотання.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд враховує наступне.

Забезпечуючи підозрюваному право на захист (ст. 20 КПК України) та з огляду на принцип змагальності (ст. 22 КПК України), сторона захисту має рівні зі стороною обвинувачення права в питанні збирання доказів, подання клопотань, а також в реалізації процесуальних прав, передбачених КПК України. Суд, в свою чергу, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
За змістом ст. 243 КПК експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.
Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам за наявності підстав, передбачених ст.242 цього Кодексу, тобто, для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Крім того, частиною другою цієї статті також встановлено, що суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: І)суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності: 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу: 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
Відповідно до п. 1.2.10. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції У країни від 8 жовтня 1998 року N 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.
Згідно ст. 101 КПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Із змісту зазначених положень КПК вбачається, що сторона захисту повинна продемонструвати, що наразі наявні підстави для її проведення, таке експертне дослідження необхідне для з`ясування обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і для цього необхідні спеціальні знання експерта. Необхідність проведення експертизи не може ґрунтуватися лише на припущеннях, а повинна підтверджуватись певними об`єктивними даними.
Тобто із цього вбачається, що експертиза за клопотанням сторони захисту може призначатися судом не в будь-якому випадку, коли сторона захисту вважає її необхідною, а лише за наявності передбачених законом умов, із яких формується предмет дослідження судом при розгляді клопотання про призначення експертизи.

Обвинувачений просить призначити додаткову експертизу за викладеними ним у клопотанні обґрунтуванням, але суд вважає, аналізуючи текст клопотанням, що останній латентне пропонує суду за своїм клопотанням призначити «повторну експертизу».
Суд не погоджується з такими аргументами обвинуваченого і вважає, що стороною захисту не було доведено необхідність проведення ні додаткової, ні повторної експертизи в цілому. Адже повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. Отже, проведення повторної експертизи можливе у випадку, коли: 1) висновок експерта недостатньо обґрунтований; 2) висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи; 3) наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Висновок комісійної судово-медичної експертизи № 107 від 09.07. 06.08.2021 року викладений у категоричній, конкретизованій формі, який підтвердила під час допиту експерт ОСОБА_9 , має докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені судом та захисником, відсутні суперечливі висновки.

Також суд констатує той факт, що клопотання сторони захисту стосується порушення перед експертом правових питань щодо фактичної сторони кримінального провадження, доведеності тих чи інших обставин тощо та оцінки доказів, вирішення яких віднесено законом не до компетенції експерта, а до компетенції суду, що є неприпустимим для призначення експертизи.

Суд вважає, що мотиви даного клопотання фактично ґрунтуються на незгоді сторони захисту із висновками вже проведених судових експертиз, які були отримані стороною обвинувачення під час досудового розслідування, та висновком судової експертизи, отриманим за клопотанням сторони захисту під час судового розгляду кримінального провадження. При цьому належного, достатнього обґрунтування таких мотивів у клопотанні не зазначено.
В даному випадку наявні в матеріалах кримінального провадження результати зазначених раніше проведених відповідних експертних досліджень можуть бути використані при прийнятті рішення у кримінальному провадженні поряд з іншими доказами, оцінка яким буде дана судом в нарадчій кімнаті.
Також суд вважає за необхідне зазначити, що відмова в задоволенні клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи свідчить не про порушення кримінального процесуального закону та неповноту дослідження доказів, а про відсутність аргументованих доводів щодо необхідності цих дій.
Таким чином, за даним кримінальним провадженням сторона захисту, звертаючись із клопотанням про проведення експертного дослідження, не змогла продемонструвати на основі об`єктивних даних, що справді існують підстави для проведення додаткової експертизи, в свою чергу суд не вбачає встановлення даних розбіжностей смерті потерпілої ОСОБА_8 , або суперечностей між вище вказаним висновком експерта та роз`ясненнями експерта цього висновку щодо часу смерті ОСОБА_8 , які потребують усунення, тому суд вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання обвинуваченого про призначення додаткової судово-медичної експертизи.

Керуючись ст.ст.239,242,332,333 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:
Відмовити в задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про призначення додаткової судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0001191 відносно обвинуваченого ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України.
Ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення проти ухвали можуть бути викладені в апеляційної скарзі на судове рішення, яким закінчується судове провадження.

СУДДІ:

------------------- ----------------------- ------------------------------

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3