Номер провадження № 1-кп/756/1525/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2021 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Журавльовка, Сакського району АР Крим, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні, внесеного 25.10.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002321,

УСТАНОВИВ:
01.12.2021 до Оболонського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт затверджений 30.11.2021 у кримінальному провадженні, яке внесене 25.10.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002321, у відношенні ОСОБА_4 обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.

Під час проведення підготовчого судового засідання прокурором заявлено клопотання відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , оскільки наразі існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, учинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

На вказані ризики, на думку прокурора, вказують ті обставини, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки є уродженцем АР Крим, яка на даний час являється тимчасово окупованою територією, не має офіційного джерела доходу, раніше притягувався до кримінальної відповідальності. При цьому обвинуваченому відомі адреси свідків, що вказує на можливість незаконного на них впливу.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання прокурора, просив у його задоволенні відмовити, або обрати іншій запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку захисника та просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Вислухавши клопотання прокурора, думку обвинуваченого, клопотання та думку захисника, дослідивши клопотання прокурора та захисника, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України. Даний злочини відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких.

Як вбачається з наданих суду матеріалів, щодо ОСОБА_4 на стадії досудового розслідування, було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. При цьому, підставою обрання запобіжного заходу в виді тримання під вартою було обґрунтованість підозри, вагомість доказів, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, як і відомості щодо особистості ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу, зокрема главою 18 цього Кодексу.

Так, згідно зі ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, наявність судимостей у обвинуваченого тощо.

Судом уже було наведено, що підставою застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 було обґрунтованість підозри, вагомість доказів, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, як і відомості щодо особистості обвинуваченого. Аналогічні посилання, як підставу застосування запобіжного заходу, наведено прокурором і в клопотанні про продовження строку дії запобіжного заходу.

Однак, на думку суду, останній, діючи як суд встановлений законом для розгляду справи по суті, не має право на стадії підготовчого розгляду вирішувати такі питання як обґрунтованість підозри чи вагомість доказів. Дані категорії можуть були лише предметом оцінки слідчого судді на стадії досудового розслідування. Ці висновки суду ґрунтуються на тому, що суддя не може приймати участь в розгляді справи як такий, що вже надав відповідні висновки, щодо доказів в порядку статей 84, 94 КПК України, та обґрунтованості підозри, що межує з доведенням винуватості. Тим більше, ці висновки також ґрунтуються і на загальних засадах кримінального провадження, визначених положеннями статей 17, 22, 23, 26 КПК України.

Ураховуючи це, суд, надаючи оцінку наявності обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, ураховує положення статей 368, 369, 371, 374 КПК України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії ухвалення вироку. Зазначене свідчить про те, що суд повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини, тобто обставин, які викладені в обвинувальному акті. На думку суду, відомості, викладені в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченими інкримінованого кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів. Отже, суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування запобіжного заходу з огляду потреб судового провадження.

Досліджуючи матеріали клопотання, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення обвинуваченого в судовому засіданні, а також відомості про особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення. Між тим, на думку суду, такий ризик як незаконний вплив на свідків та переховування від органів досудового розслідування не було доведено прокурором, оскільки ризиком є певні дії, чи певний умисел особи, а не сама по собі лише можливість їх вчинити.

Між тим, на думку суду, відсутні ризики, а саме перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а також, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, свідків, оскільки ризиком є певні дії, чи певний умисел особи, а не сама по собі лише можливість їх вчинити. Ризик щодо перешкоджанню кримінального провадження іншим чином, на думку суду, може полягати лише в діях, які не охоплені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, але прокурором такі дії навіть не були наведені в судому засіданні для їх оцінки.

Отже, на думку суду, наразі існують підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 . Також суд наголошує, що наразі саме обраний запобіжний захід тримання під вартою, відповідає особистості обвинуваченого та встановленим обставинам наявності ризику, який є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством. Приймаючи таке рішення, суд відповідно до вимог ст. 178 КПК України також перевірив характеризуючи відомості щодо особистості обвинуваченого та наведені прокурором у клопотанні. Однак вони не є достатніми для того, аби змінити обраний ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який, що свідчить про необхідність задоволення клопотання прокурора та обрання відповідно до вимог ст. 315 КПК України запобіжного заходу на час розгляду справи судом.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» установлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2021 року для працездатних осіб складає 2270 гривень.

Для того, аби можна було вважати заставу такою, яку обвинувачений здатен внести та яка може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд повинен урахувати положення статей 177, 178 КПК України, а також раціонально співставити її розмір з доведеними у справі ризиками, даними про особу обвинуваченого, тяжкістю вчиненого злочину, як і матеріальним станом обвинуваченого.

За таких обставин, ураховуючи майновий стан обвинуваченого та встановлений ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд уважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 визначити також і розмір застави в 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45 400 грн 00 коп., яку обвинувачений має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання суду, застава у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 182, 183, 193-194, 200, 314-315, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 задовольнити

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Установити ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) грн 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 з`являтися за першою вимогою до суду, а також покласти наступні обов`язки:

- не відлучатися із міста Києва без дозволу суду;

- повідомляти суд про необхідність зміну свого місця проживання або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- докласти зусиль до пошуку роботи.

Указані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_4 строком на два місяці, який починається з моменту внесення застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала діє до 10.02.2022 та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому та прокурору, а також для виконання конвойній службі.

Ухвала про обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Оболонський районний суд міста Києва протягом семи днів з дня її оголошення, або в той же строк та в тому ж порядку, з моменту отримання повного тексту ухвали.

Суддя ОСОБА_1