ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/4727/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" грудня 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючої в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну запобіжного заходу, за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № (інформація відсутня) від (інформація відсутня), -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 , діюча в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 у порядку статті 201 КПК України 06.12.2021 року звернулась до слідчого судді із клопотанням про зміну запобіжного заходу за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № (інформація відсутня) від (інформація відсутня).

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні цього суду знаходиться клопотання слідчого СВ Дарницького РУ ГУ НП в м.Києві про продовження строку тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_3 , з яким сторона захисту підозрюваного не погоджується, зважаючи на його необгрутованість та відсутність належних та допустимих доказів про ризики, визначені ст. 177 КПК України, й при вирішенні клопотання слідчого про застосування до такого підозрюваного запобіжного заходу, слідчим суддею не надано оцінку обставинам, що характеризують особу підозрюваного, який позитивно характеризується, у зв`язку із чим просить обрати більш м`який запобіжний захід - у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронних засобів контролю.

Вивчивши та дослідивши подане клопотання з доданими до неї матеріалами, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Так, положенням ст. 201 КПК України визначені правила подачі клопотання підозрюваного, обвинуваченого про зміну запобіжного заходу.
Відповідно до ч.1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Частина 1 статті 201 КПК України передбачає чіткий перелік осіб, які мають право подавати клопотання про зміну запобіжного заходу, якими є: підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник.
Копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання (ч.2 ст. 201 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 201 КПК України до клопотання мають бути додані:

1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;

3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Відповідно до ч.4 ст. 201 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом (ч.5 ст. 201 КПК України).

При цьому, статус ОСОБА_3 як підозрюваного, не вбачається з документів, наданих адвокатом ОСОБА_2 до слідчого судді, тобто жодним доказом не підтверджений. Більше того, таке клопотання не містить інформації про кримінальне провадження, відомості про внесення до ЄРДР (його дата), відсутній витяг із ЄРДР, ухвала слідчого судді (ч.2 ст. 201 КПК України).

Окрім того, у забезпечення дотримання положення п.3 ч.3 ст. 201 КПК України, заявником до такого клопотання не надано підтвердження того, що прокурору надіслана копія поданого до слічого судді клопотання та копії матеріалів, що його обґрунтовують.

Слідчий суддя, вивчивши подане клопотання, встановив, що заявник, звертаючись із таким клопотанням, не підтвердив свій стасус захисника підозрюваного, тобто вказаний документ є обов`язковим, який повинен бути долученим до матеріалів клопотання задля підтвердження наявності відповідного процесуального статусу, адже слідчий суддя неуповноважений самостійно збирати докази, та повинен приймати рішення на підставі наданих до суду документів. Крім цього, до клопотання обов`язково надається копія витягу з ЄРДР, ухвала слідчого судді, підтвердження того, що прокурору надіслана копія поданого до слічого судді клопотання та копії матеріалів, що його обґрунтовують, чого слідчому судді цим заявником не надано.
Дане клопотання подано без вказаних документів (додатків) до нього, що унеможливлює його розгляд.
Застосувуючи аналогію закону, п.1 ч.2 ст. 304 КПК України, клопотання підлягає поверненню особі, яка не має права його подавати (за відсутності підтвердження статусу заявника як захисника підозрюваного у кримінальному провадженні).
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 24 КПК України встановлено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує правового регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.

Подання клопотання у прядку статті 201 КПК України про зміну запобіжного заходу, має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, задля чіткого та імперативного визначення процедур та запобігання свавільного використання владними органами своїх повноважень та забезпечення умов справедливого судочинства.

Так, права та свободи людини і громадянина, у відповідності до ст. 55 Конституції України, захищаються судом, при цьому кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади та місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з положеннями ст. 24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Разом з цим, специфіка кримінальної процесуальної діяльності визначає особливу її процедуру, яка здійснюється, водночас право на звернення у кримінальному процесі забезпечується встановленням у нормах КПК порядку і строків подання (у деяких випадках і розгляду).

Відповідно до положень ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом. Доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України.

Конституція України, як Закон прямої дії, має найвищу юридичну силу, а офіційне тлумачення конституційних положень здійснюється Конституційним Судом України, який у цілій низці своїх рішень висловив правову позицію щодо права на оскарження судових рішень та доступу до правосуддя, згідно з якою кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що повернення клопотання не позбавляє особу права, в порядку передбаченому КПК України, усунути зазначені недоліки, які потягли за собою її повернення та повторного звернутись до слідчого судді з порушенням питання відповідно до положень ст. 201 КПК України.
В свою чергу в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Звольський та Звольська проти Чешської Республіки» (Zvolsky and Zvolska v. the Czech Republic, заява № 46129/99, п. 46, Европейського суду з прав людини 2002 - ІХ вказано, що тлумачення національного законодавства, зокрема, процесуальних правил, що застосовуються у судовому провадженні здійснюється судами.
При цьому відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі "Іванов проти України "(Ivanov v. Ukraine), № 15007/02, пп. 74 - 75, рішення від 07 грудня 2006 року) сумлінність за ініціювання слідчих дій або відмову у кримінально - правовому переслідуванні особи повністю покладається на державу.
Так, відповідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93, право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням.
У справі Preda and Dardari v. Italy (1999) Суд вказав, що метою цієї норми є запобігання використанню принципів, на яких ґрунтується Конвенція, щоб здійснювати будь - яку діяльність, спрямовану на скасування прав і свобод, визнаних цією Конвенцією.
На підставі вищевикоаденого, керуючись ст. ст. 201, 303, 304 КПК України, суддя слідчий -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючої в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу, за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № (інформація відсутня) від (інформація відсутня), - повернути.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: