Справа № 509/7400/21
УХВАЛА
29 грудня 2021 року смт. Овідіополь
Слідчий суддя Овідіопольського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна в порядку ст. 174 КПК України в рамках кримінального провадження № 0001930 від 03.12.2019 року,-
ВСТАНОВИВ:
21 грудня 2021 року до Овідіопольського райсуду Одеської області надійшла вищевказане клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна в порядку ст. 174 КПК України в рамках кримінального провадження № 0001930 від 03.12.2019 року.
Відповідно до клопотання, адвокат ОСОБА_4 в інтересах потерпілої ОСОБА_3 просить скасувати арешт з земельної ділянки за кадастровим номером :01:003:1016, площею 0,125 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , накладений на підставі ухвали Овідіопольського районного суду Одеської області від 18.12.2019 року по справі № 509/6722/19. Клопотання обґрунтовано тим, що на даний час відпали підстави для арешту на вищевказану земельну ділянку, як речовий доказ, та у зв`язку з відновленням порушених прав потерпілої ОСОБА_3 в порядку цивільного судочинства, наявний арешт на земельній ділянці порушує право потерпілої ОСОБА_3 вільно розпоряджатися своєю власністю, тому звернулися до слідчого судді з даним клопотанням.
ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, її представником адвокатом ОСОБА_4 24.12.2021 року за вх. № 24298 на електронну пошту суду спрямовано клопотання підписане електронним підписом, відповідно до якого представник просить розглядати справу у відсутність заявника та його, як представника, про результати розгляду просив повідомити за електронною адресою.
Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду витяг з ЄРДР відносно даного кримінального провадження.
Вивчивши дане клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
У главі 10 КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування» перелічено види заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування, а не за місцем накладення арешту на майно.

В матеріалах справи витяг з ЄРДР наданий прокурором, відповідно до якого матеріали кримінального провадження № 0001930 від 03.12.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 190 КК України перебувають у Слідчому відділенні відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області.

Відтак на цей час кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Овідіопольського районного суду Одеської області, а відноситься до територіальної юрисдикції Іллічівського міського суду Одеської області.

Так, пунктом 1 частини 1 статі 34 КПК України визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001930 слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про повернення вказаного клопотання заявнику.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 1-29, 34, 131-132, 170-174, 303-304, 369-372, 376 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна в порядку ст. 174 КПК України в рамках кримінального провадження № 0001930 від 03.12.2019 рокуповернути заявнику.

Роз`яснити заявнику його право звернутися з цим клопотанням до Іллічівського міського суду Одеської області, за адресою: Одеська область, м.Чорноморськ, вул Праці,10.
Копію ухвали разом зі скаргою та доданими до неї матеріалами повернути заявнику.
Ухвала про повернення може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 5-ти днів з моменту її отримання, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1