Справа №590/890/21
Провадження №1-кп/590/193/21

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16.11.2021 Ямпільський районний суд
Сумської області
у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря с/з ОСОБА_2 ,
за участю учасників кримінального провадження
прокурора ОСОБА_3 ,
представника потерпілого ОСОБА_4
обвинуваченої ОСОБА_5 ,
захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_6
заявників: ОСОБА_7 , ОСОБА_8

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання власників майна: ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_8 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 ,

про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 18.06.2021 у кримінальному провадженні № 0000261 від 08.04.2021, -

В С Т А Н О В И В:
Вище перераховані Заявники як власники майна звернулися до суду з вказаними клопотанням, які мотивують тим, що в рамках кримінального провадження № 0000261 від 08.04.2021 ухвалою слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 18.06.2021 накладено арешт на належне їм майно, а саме земельні ділянки, які знаходяться на території Степненської сільської ради за межами населеного пункту, площею 2 га, та відповідними кадастровими номерами.
Заявники вважають, що висновки слідчого судді про необхідність накладення арешту на майно не відповідають фактичним обставинам справи та не ґрунтуються на положеннях КПК України. Зокрема вказують та не, що в супереч вимог, викладених в абз. 2 п.10 ст.170 КПК України, арешт накладено на майно, яке перебуває у власності добросовісного набувача, оскільки земельні ділянки, які вони приватизувала не порушують вимог, визначених ст.118 ЗК України, а скасування рішення сесії Степненської сільської ради, не може вплинути на юридичну долю їх власності приватизованої ділянки. Перевірка з питань відповідності приватизованої ними земельної ділянки, вимогам ст.118 ЗК України слідством не проводилась. В діях обвинуваченої ОСОБА_5 , на їх думку, відсутні ознаки складу інкримінованих їх кримінальних правопорушень. В супереч вимог ст.64-2 КПК України клопотання про арешт майна було заявлено не уповноваженою особою, що є грубим порушенням КПК України. Крім того, в ухвалі слідчого судді не вказано про те, що майно, на яке слідчий просив накласти арешт, визнане речовим доказом в кримінальному провадженні. В супереч вимог чч. 1,2 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна було розглянуто слідчим суддею без повідомлення власників майна та/або їх представників, жодним чином не мотивуючи своє рішення наявністю об`єктивних для цього підстав. Також вказують на те, що накладання арешту на майно позбавляє їх права розпоряджатися земельною ділянкою. На їх думку, зазначені порушення є безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді, і на підставі викладеного, керуючи ст. 174 КПК України просять суд скасувати арешт, накладений слідчим суддею ОСОБА_38 ухвалою Шосткинського міськрайонного суду 18 червня 2021 року /Справа №589/1755/21, провадження №1-кс/589/745/21/ на земельні ділянки, які знаходяться на території Степненської сільської ради за межами населеного пункту, площею 2 га, з відповідним кадастровий номер право власності зареєстроване за ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_8 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 ..
Належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду вказаних клопотань заявники, окрім ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили, будь-яких клопотань на адресу суду не надано. Від заявника ОСОБА_14 надійшло клопотання про розгляд справи без його участі.
Заявник ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримала подане нею клопотання про скасування арешту з земельної ділянки та просила його задовольнити з наведених у ньому підстав.
Заявник ОСОБА_8 в судовому засіданні також підтримала подане нею клопотання про скасування арешту з земельної ділянки та просила його задовольнити з наведених у ньому підстав.
Прокурор ОСОБА_3 проти скасування арешту заперечив з підстав його необґрунтованості та безпідставності.
Представника потерпілого ОСОБА_4 також проти скасування арешту заперечив.
Обвинувачена та її захисник адвокат ОСОБА_6 підтримала заявлені клопотання про скасування арешту земельних ділянок, вважає, що земельні ділянки, на які було накладено арешт з метою збереження речового доказу, як такі не є. Слідчим та прокурором не доведено до кінця процедуру арешту майна.
Враховуючи положення ч.2 ст.174 КПК України, суд приходить до висновку про можливість розгляду клопотання про скасування арешту майна за відсутності належним чином повідомлених про час та місце розгляду учасників/заявників кримінального провадження.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали, суд дійшов до наступного.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна, а згідно ч.2 вказаної статті, арешт майна допускається з метою забезпечення, крім іншого: збереження речових доказів. Положеннями ч. 3 ст. 170 КПК України регламентовано, що у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним ст.98 цього Кодексу .
Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно положень викладених в абз. 3 п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізовано суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" від 03.06.2016 р. № 5) за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
З наведеного випливає, що право на подання клопотання про скасування арешту майна має, зокрема, і власник або інший володілець майна. І саме на заявникові лежить обов`язок підтвердити наявність права власності на майно, з якого заявник просить скасувати арешт.
ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , так інші заявники, як вбачається з клопотань, не мають статусу у кримінальному провадженні; згідно Реєстру матеріалів досудового розслідування №0000261 /а.с. 11-15/, вказані особі є свідками в цьому кримінальному провадженні, а тому оскаржувати арешт вони можуть лише як власники чи володільці майна.
Самими же заявниками не надано суду належних доказів правових підстав виникнення у них права власності на майно, на яке було накладено арешт. Посилання в клопотанні на те, що вказане майно (земельна ділянка) було приватизоване заявником у відповідності до вимог ст.118 ЗК України не підтверджує підстав набуття ними права власності на вказане майно.
Важливо зазначити, що якщо особа не є власником чи володільцем, або це не доведено стороною, слідчий суддя/суд відмовляє у задоволенні клопотання, оскільки воно подане неповноважним суб`єктом.
Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 18 червня 2021 року накладено арешт на 37 земельних ділянок, які знаходяться на території Степненської сільської ради за межами населеного пункту шляхом заборони відчужутати вказанемайно. Зі змісту ухвали про накладення арешту вбачається, що він накладений з метою збереження речових доказів.
З ухвали слідчого судді також вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , виконуючи обов`язки голови Степненської сільської ради Ямпільського району Сумської області, внесла у протокол №6 та рішення тридцять шостої сесії Степненської сільської ради від 16.09.2019, а також у протокол №7 та рішення тридцять сьомої сесії Степненської сільської ради від 11.10.2019 завідомо неправдиві відомості щодо проведення розгляду та голосування депутатів сільської ради по питанню про надання пропозиції ГУ Держгеокадастру у Сумській області щодо зареєстрованих земельних ділянок для надання громадян у власність.
За вказаним фактом 08.04.2021 слідчим відділом Шосткинського районного управління поліції ГУНП в Сумській області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000261 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що на підставі вказаних підроблених службовою особою документів 37 осіб отримали у власність земельні ділянки по 2 га кожний.
Таким чином, проведеним досудовим слідством зібрано достатньо доказів, які свідчать про те, що право власності громадянами на вказані земельні ділянки набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення в.о. голови Степненської сільської ради ОСОБА_5 , в зв`язку з чим і існує необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
Арешт майна має бути скасований, якщо відпали підстави його застосування або арешт було накладено необґрунтовано. Необхідність скасування накладення арешту майна можуть обумовити такі обставини: відшкодування підозрюваним, обвинуваченим завданої ним шкоди, з метою забезпечення відшкодування якої був накладений арешт; зміна кваліфікації дій підозрюваного, обвинуваченого на статтю КК, санкція якої не передбачає додаткового виду покарання у виді конфіскації майна, якщо арешт майна був накладений саме з метою її забезпечення; установлення обставин, які свідчать, що майно, на яке накладено арешт, не відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК; помилкове накладення арешту на майно осіб, які не мають статусу підозрюваного або обвинуваченого та не несуть за законом матеріальну відповідальність за їх дії.
Окремою специфічною підставою скасування арешту майна можна назвати скасування арешту майна добросовісного набувача. Варто зауважити, що КПК України не дозволяє арешт майна добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження доказів, однак, на жаль, не містить визначення добросовісного набувача. Вбачається, що у разі арешту майна добросовісного набувача відповідну ухвалу слідчого судді потрібно оскаржити в апеляційному порядку, а з метою захисту прав такого добросовісного набувача цілком ефективним може бути звернення з позовом про визнання особи добросовісним набувачем до суду.
Суд також не враховує доводи заявників про неврахування слідчим суддею при вирішенні питання про арешт майна, що в діях підозрюваної ОСОБА_5 , на їх думку, відсутні ознаки складу інкримінованих їй кримінальних правопорушень, та відсутня обґрунтована підозра у вчиненні вказаною особою кримінального правопорушення, оскільки згідно п.3 ч.2 ст.173 КПК наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення при вирішенні питання про арешт майна слідчим суддею враховується якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пп.. 3,4 ч.2 ст.170 КПК України.
Що стосується доводів заявників про те, що арешт слідчим суддею накладено необґрунтовано, то вони є безпідставними. Висновок слідчого судді про необхідність арешту майна як речового доказу з метою його збереження є цілком вмотивованим і ґрунтується на вимогах кримінального процесуального закону.
Таким чином, за результатами судового розгляду клопотання не встановлено наявності достатніх підстав для скасування арешту майна.
З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання заявників: ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_8 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 18.06.2021 у кримінальному провадженні № 0000261 від 08.04.2021 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : ОСОБА_1