"16" листопада 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
01.09.2021 близько 02:40 год., за адресою: АДРЕСА_1 , група невстановлених осіб, проникли до квартири, де вчинили напад на Ібрагім Парабіше та заволоділи його грошовими коштами у великих розмірах.
Крім того, в ході подальшого проведення досудового розслідування, В ході досудового розслідування, оперативним підрозділам надавалось доручення в порядку ст. 40 КПК України з метою встановлення особи, яка причетність до вчинення розбою, спрямованого на заволодіння майном у великих розмірах, та поєднаний із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень.
В ході виконання доручення було встановлено групу осіб, що проживають за адресою: АДРЕСА_2 , на якій міститься двоповерховий будинок з присадибною ділянкою.
16.09.2021 слідчим суддею було надано дозвіл на проведення вже проведеного обшуку домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_2 . 29.09.2021 о 13:00 слідчим ХРУП №1 ГУНП в Харківській області було отримано ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова про поверення клопотання слідчого погодженого з прокурорм Київської окружної прокуратури м. Харкова для усунення недоліків.
Вподальшому, 01.10.2021 до Київського районного суду м. Харкова були направлені повторні клопотання про накладення арешту на майно без порушених строків на усунення недоліків, відповідно до Ухвали Київського районного суду м. Харкова про надання часу для усунення недоліків.
Крім того, відповідно до розписки прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова про отримання ухвал Київського районного суду м. Харкова від 01.10.2021 про усунення недоліків, які отримано 06.10.2021 о 12 годині 00 хвилин.
02.11.2021 слідчим суддею винесено ухвалу про повернення клопотання для усунення недоліків. Відповідно до розписки прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова про отримання ухвал Київського районного суду м. Харкова від 02.10.2021 про усунення недоліків, дані ухвали отримано 10.11.2021 о 14 годині 30 хвилин.
Вищевказані речі та речовини було вилучено та поміщено до полімерних пакетів горловини яких перев`язано нитками вільні кінці яких обклеєно паперовими бирками з підписами учасників процесуальної дії крім того, є достатньо підстави вважати, що вилучені речі зберегли на собі сліди скоєння злочину передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
Кримінальні правопорушення у сфері злочинів проти власності, а саме розбою, спрямованого на заволодіння майном у великих розмірах, та поєднаний із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень це злочини підвищеної суспільної небезпеки, які заподіюють матеріальну шкоду обмеженого кола осіб, у зв`язку з чим суттєво підривають основи соціального розвитку та благополуччя держави. Поширення таких зухвалих злочинів серед громадян негативним чином впливає на рівень правопорядку та призводить до зниження соціальної відповідальності та росту злочинності. Тому боротьба з ними є одним з пріоритетних напрямів діяльності правоохоронних органів.
В подальшому, 15.09.2021 ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
Вилучені в ході огляду місця події предмети мають по даному кримінальному провадженню значення речових доказів і відповідає критеріям ст.98 КПК України. Оскільки, вилучені предмети та речі могли бути використані у сфері кримінальних правопорушень проти громадського порядку та моральності, зберігати на собі сліди злочину, містити відомості щодо зв`язків , підтверджувати спілкування, переписку, а також іншу інформацію, яка може бути доказами у даному кримінальному провадженні.
Вищеописані речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, тобто відповідають критеріям, зазначеним у п. 1, п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України.
Таким чином, існує сукупність підстав вважати, що вищевказані речі є доказом кримінального правопорушення, оскільки відповідає вимогам ст. 98 КПК України.
Прокурор, посилаючись на вимоги ст. 98, 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речового доказу, просить накласти арешт на вказане майно.
Прокурор до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив задовольнити клопотання.
Власник майна в судове засідання не прибув, повідомлений про дату, час та місце судового засідання належним чином.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власників майна та прокурора.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Строк для звернення до слідчого судді з даним клопотанням не є пропущеним, з огляду на повторне звернення, після усунення недоліків.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення(проступок), передбачене ч. 4 ст. 187 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 15.09.2021 та 16.09.2021 обшуків, на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, як тимчасово вилучене майно, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом, тобто зберегло на собі сліди вчинення злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст.276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання прокурора про накладення арешту на майно.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Задовольнити клопотання прокурора про арешт майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя -