справа № 208/8251/21
№ провадження 1-кс/208/1817/21
УХВАЛА
Іменем України

25 вересня 2021 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Дніпродзержинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого, погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м.Горлівки Донецької області, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , судимості: 03.12.2019 Комунарським районним судом м.Запоріжжя за ч.2, 5 ст.27 ч.2 ст.185 КК України до покарання у вигляд позбавлення волі на строк 2 роки, на підставі ст.75 КК України від відбування покарання звільнити із іспитовим строком 1 рік, вирок набув законної сили 03.01.2020; 31.07.2019 до Жовтневого районного суду м.Запоріжжя направлено обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, у зв`язку із переховування від органів суду 05.02.2020 ОСОБА_5 було оголошено у розшук,-

в с т а н о в и в:

Слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слідчий у своєму клопотанні посилається на те, що ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, так як те, що підозрювана вчинила чотири кримінальних правопорушення протягом 3-х годин, свідчить про те, що остання не дотримується суспільних норм поведінки та моралі, порушує обов`язки, покладені на неї чинним законодавством, окрім того підозрювана не має постійного місця проживання у м.Кам`янському, постійного місця роботи, також на даний момент ОСОБА_5 вже повідомлено про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення та на даний момент Олександрівським ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 вже оголошено у розшук, так як остання переховується від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадження, так як підозрювана знайома зі свідками ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , перебуває із ними у товариських стосунках, що надасть їй можливість на вчинення впливу на них для зміни свідками їх показань з метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення; вчините інше кримінальне правопорушення, так як підозрювана вчинила чотири кримінальні правопорушення протягом одного дня, при цьому не маючи постійного місця роботи та заробітку, що вказує на те, що підозрювана у подальшому буде вчинювати аналогічні кримінальні правопорушення з метою заробітку коштів.

В судовому засіданні слідчий підтримав своє клопотання, посилався на обставини зазначені в клопотанні, обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити з підстав, наведених у клопотанні.

Захисник заперечує щодо задоволення клопотання, застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрювана в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала.

Слідчий суддя, вислухавши слідчого, прокурора, захисника, підозрювану, вивчивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

У провадженні СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000679 від 22.04.2020 за ч.2 ст.185 КК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання, що ОСОБА_5 , будучи особою, яка раніше вчиняла кримінальні правопорушення, передбачені ст.185 КК України, на шлях виправлення не стала, належних висновків для себе не зробила та повторно вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ст.185 КК України.

А саме: діючи повторно, 22.04.2020 приблизно о 09.30 год., перебуваючи на території ДП "Центральний ринок м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області спілки споживчих товариств", що розташоване за адресою: Дніпропетровська обл., м.Кам`янське, пров.Цегельний 69, РешетніковаО.Р. підійшла до ОСОБА_10 та, скориставшись тим, що остання тимчасово втратила контроль за своїм мобільним телефоном, рукою залізла до сумки ОСОБА_10 та таємно витягла звідти мобільний телефон "Lenovo S650" IMEI НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , вартістю 546,67 грн.

Продовжуючи реалізацію протиправного умислу, утримуючи викрадене майно при собі ОСОБА_11 залишила місце вчинення кримінального правопорушення та отримала реальну можливість розпоряджатись викраденим майном, тобто довела свій протиправний умисел до кінця.

Діючи повторно, 22.04.2020 приблизно о 10.00 год., перебуваючи на території ДП "Центральний ринок м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області спілки споживчих товариств", що розташоване за адресою: Дніпропетровська обл., м.Кам`янське, пров.Цегельний 69, ОСОБА_11 підійшла до ОСОБА_12 та, скориставшись тим, що остання тимчасово втратила контроль за своїм мобільним телефоном, рукою залізла до кишені куртки ОСОБА_12 та таємно витягла звідти мобільний телефон "LG P705" IMEI НОМЕР_3 , вартістю 499,67 грн.

Продовжуючи реалізацію протиправного умислу, утримуючи викрадене майно при собі ОСОБА_11 залишила місце вчинення кримінального правопорушення та отримала реальну можливість розпоряджатись викраденим майном, тобто довела свій протиправний умисел до кінця.

Діючи повторно, 22.04.2020 приблизно об 11.00 год., перебуваючи на території ДП "Центральний ринок м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області спілки споживчих товариств", що розташоване за адресою: Дніпропетровська обл., м.Кам`янське, пров.Цегельний 69, ОСОБА_11 та, скориставшись тим, що остання тимчасово втратила контроль за своїм мобільним телефоном, рукою залізла до кишені куртки ОСОБА_13 та таємно витягла звідти мобільний телефон "Neffos TP706A" IMEI НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , вартістю 1224,67 грн.

Продовжуючи реалізацію протиправного умислу, утримуючи викрадене майно при собі ОСОБА_11 залишила місце вчинення кримінального правопорушення та отримала реальну можливість розпоряджатись викраденим майном, тобто довела свій протиправний умисел до кінця.

Діючи повторно, 22.04.2020 приблизно об 11.45 год., перебуваючи біля комерційного кіоску, що розташований біля буд.25 по вул.Глаголєва у м.Кам`янському Дніпропетровської області, ОСОБА_11 підійшла до ОСОБА_14 та, скориставшись тим, що остання тимчасово втратила контроль за своїм мобільним телефоном, рукою залізла сумки ОСОБА_14 та таємно витягла звідти мобільний телефон " Samsung A50" IMEI НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , вартістю 5083,33 грн.

Продовжуючи реалізацію протиправного умислу, утримуючи викрадене майно при собі ОСОБА_11 залишила місце вчинення кримінального правопорушення та отримала реальну можливість розпоряджатись викраденим майном, тобто довела свій протиправний умисел до кінця.

Таким чином ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

23 квітня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, та 22.06.2020 р. постановою змінена раніше повідомлена підозра.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Із аналізу практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішень у справах «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», «Мерабішвілі проти Грузії» можна виділити такі критерії стандарту доказування «обґрунтована підозра»: існування фактів та інформації, які дали змогу переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення; факти, якими обґрунтовується підозра можна «розумно» вважати такими, що підпадають під ознаки правопорушення за законом про кримінальну відповідальність; обґрунтованість підозри не може встановлюватися in abstracto або ґрунтуватися на суб`єктивних припущеннях, а має підкріплюватися конкретними доказами в кримінальному провадженні; стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку.

У судовому засіданні слідчим суддею досліджені, зокрема, такі документи з метою встановлення причетності/непричетності ОСОБА_5 до вчинення злочину у якому вона підозрюється, а саме: показанням потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , протоколами пред`явлення особи ОСОБА_17 для впізнання потерпілим та свідкам, протоколом огляду предмета.

На підставі сукупності досліджених документів, слідчий суддя дійшов висновку про те, що дійсно могли мати місце обставини про які зазначає орган досудового розслідування і що до їх вчинення може бути причетна ОСОБА_5 .

Слідчий суддя наголошує, що стандарт «обґрунтованості підозри» не вимагає існування доказів, достатніх для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку. При вирішенні питання щодо існування обґрунтованої підозри у розрізі наявності підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначення вірогідності та достатності підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того, чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Таким чином, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину за викладених у клопотанні обставин.

Отже вказане може бути підставою для обрання запобіжного заходу.

Щодо існування ризиків слідчий суддя зазначає наступне.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування таких ризиків:

- ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду;

- ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризики переховування від органів досудового розслідування та незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні слідчий обґрунтовує: тяжкістю злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 ; не має стійких соціальних зв`язків, не працює; знаходиться у розшуку.

Оцінюючи доводи щодо існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя виходить із такого.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що ОСОБА_5 зможе переховуватися від органів досудового розслідування, з огляду на таке.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи вимоги ч.1 та ч.2 ст.177 КПК України, на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя вважає, що він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, що забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, який є середньої тяжкості, але підозрювана знаходиться у розшуку за вчинення інших злочинів. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Суворість покарання за вчинення злочину, який інкримінуються у сукупності із обґрунтованістю повідомленої йому підозри збільшує ризик переховування від органів досудового розслідування чи суду.

Обґрунтованим вважає слідчий суддя і твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Оцінюючи можливість впливу на свідків слідчий суддя, у першу чергу, виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом. Крім того, обґрунтованість цього ризику підтверджується ще й тим, що органом досудового розслідування на цей встановлені не усі свідки, яким можуть бути відомі відомості про обставини, які підлягають доказуванню у цьому кримінальному провадженні.

У контексті встановлених обставин та взаємозв`язків між особами щодо яких здійснюється досудове розслідування слідчий суддя вважає доведеною обставину існування ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, під час розгляду клопотання сторона обвинувачення довела існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України є підставою для обрання запобіжного заходу.

Щодо не можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, який зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.

В силу ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За змістом ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється.

Відповідно до наведеної норми, слідчий суддя, з урахуванням тяжкості злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри; доведення стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважає, що цих обставин, у сукупності із наданими документами достатньо для того, щоб обрати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В свою чергу, достатніх документів на спростування доводів, наведених слідчим та прокурором в обґрунтування неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, а ніж тримання під вартою, сторона захисту не надала. Так само, як і не надала документів, які мають враховуватися при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу.

Отже, враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що на теперішній час, обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваної та виконання нею процесуальних обов`язків.

З огляду на ці обставини відсутні підстави для застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави та покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Отже з урахуванням тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_18 , та її характеризуючи данні, та доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без внесення застави.

Відповідно до п.3 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Так з урахуванням того, що ухвалою суду від 23.04.2020 року відносно підозрюваної ОСОБА_5 обирався вже запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений, про що було встановлено в судовому засіданні.

Викладене у сукупності дає підстави для задоволення клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваної ОСОБА_5 .

Керуючись статтями 176-179, 183, 184, 186, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати у рамках кримінального провадження № 0000679 від 22.04.2020 р. до підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м.Горлівки Донецької області, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судима, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 21.11.2021 року включно.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1