ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7083/20
провадження № 1-кп/753/436/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" січня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 проводячи судовий розгляд у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000214 по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України
з участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 обвинуваченого ОСОБА_6
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Дарницького районного суду м. Києва на розгляді перебуває вище вказане кримінальне провадження.

Враховуючи те, що суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_7 перебуває на лікарняному, питання щодо доцільності продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 у відповіності до п.20-5 Перехідних положень КПК України та рішення Загальних зборів суддів Дарницького районного суду м. Києва від 15.10.2020 року, вирішується головуючим суддею одноособово.

В судовому засіданні судом у порядку ст.331 КПК України поставлено на обговорення питання доцільності продовження строків тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою.

Прокурор просила продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою пославшись на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та зазначив, що більш м`які запобіжні заходи не будуть ефективними і не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого. Також прокурор зазначив, що обвинувачений ОСОБА_3 із 2017 року по 2020 рік переховувався від слідства.

Захисник ввжав за можливе застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжних захід та зазначив, що прокурором не доведено існування ризиків на які він посилається. Також захисник звернув увагу суду на стан здоров`я обвинуваченого та зазначив, що із часом ризики якщо і існували то втратили свою актуальність і запобіжний захід у виді домашнього арешту зможе забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних рішень суду.

Обвинувачений підтримав свого захисника.

Вирішуючи питання яке обговорювалося суд виходить із наступного. У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Перевіряючи підстави доцільності застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу - тримання під вартою суд не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченого, враховує обгрунтованість підозри та вагомість наявних доказів про вчинення останнім злочину, який йому інкриміновано та те, що ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні умисного, особливо тяжкого злочину, при доведенні провини за який йому загрожує покарання від 7 до 15 років позбавлення волі.

Також суд враховує інформаціє про особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, місце проживання, характеристики, сімейний стан, місце роботи, відсутність судимостей.

Розв`язуючи питання яке обговорювалося, судом окрім норм КПК України, враховуються вимоги п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практика Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.

Так, у відповідності до рішення Європейського суду з прав людини у справі Лабіта проти Італії від 06.04.2000 року - тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставинами у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 є тяжкість злочину, який інкримінуються обвинувачену та міра покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини, також такою обставиною є підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, та суспільний резонанс, а також найважчі, незворотні та непоправні наслідки інкримінованих згідно обвинувального акту дій у виді смерті людини, та спокуса уникнення судової процедури, і саме наведені вище обставини у їх сукупності дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України, зокрема ризику переховування від суду.

Ризик переховування від суду на даному етапі кримінального провадження продовжує існувати та є реальним, оскільки у справі не досліджені письмові докази, не допитані свідки, а тому обвинувачений ОСОБА_3 може переховуватися від суду для уникнення кримінальної відповідальності, що унеможливить розгляд справи у суді, виключить можливість встановлення об`єктивної істинни та виконання завдань кримінального провадження передбачених ст.2 КПК України.

Окремо суд враховує те, що ОСОБА_3 у період із 2017 року по 2020 рік переховувався від слідства та перебував у розшуку.

Разом із цим, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п.80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів.

Вирішуючи питання про можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, суд бере до уваги п.2 ч.4 ст.183 КК України, враховує те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні насильницького злочину, та вважає, що жоден із інших запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не взмозі забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним процесуальних рішень суду.

Окрім цього, під час розгляду кримінального провадження суду не надано безумовних доказів того, що обвинувачений ОСОБА_3 не може триматися під вартою, також немає у розпорядженні суду доказів про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого чи інші обставини, які би могли переважити ризики передбачені ст.177 КПК України, гарантувати належну процесуальну поведінку обвинуваченого та забезпечити виконання ним процесуальних рішень суду.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 183, 176-206, 291, 314, 315, 331 КПК України КПК України,-

У Х В А Л И В :

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 09.03.2022 року включно. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з моменту її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя: