Ухвала
іменем України
26 серпня 2021 року

м. Київ
справа №638/8710/19

провадження №51-2334ск21
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 15 червня 2021 року,
встановив:
Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 18 березня 2021 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області про закриття кримінального провадження № 0002250.
Харківський апеляційний суд ухвалою від 20 травня 2021 року вказану ухвалу слідчого судді залишив без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_4 - без задоволення.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 15 червня 2021 року відмовлено у відкритті провадження за заявою ОСОБА_4 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Харківського апеляційного суду від 20 травня 2021 року.
У касаційній скарзі ОСОБА_4 зазначає, що ухвала Харківського апеляційного суду від 15 червня 2021 року не відповідає вимогам статей 459-467 КПК. Окрім цього зазначає, що суддя апеляційного суду, відмовляючи на підставі положень ч. 4 ст. 399 КПК у відкритті провадження за її заявою про перегляд ухвали Харківського апеляційного суду від 20 травня 2021 року в порядку п. 4 ч. 2 ст. 459 КПК, діяв у не передбачений кримінальним законом спосіб, у зв`язку з чим просить скасувати вказане судове рішення та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Перевіривши доводи, наведені у касаційній скарзі та дослідивши надані до неї судові рішення, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 459 КПК нововиявленими обставинами є: 1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; 4) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.
Отже, процедура перегляду за нововиявленими обставинами має застосовуватися до тих судових рішень, якими завершено кримінальне провадження по суті та які, власне, й породжують певні кримінально-правові наслідки або констатують відсутність підстав для настання таких наслідків (вирок, ухвала про застосування примусових заходів виховного або медичного характеру, судові рішення судів апеляційної та касаційної інстанції щодо таких рішень).
Перегляд за нововиявленими обставинами є екстраординарною процедурою перегляду судових рішень у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанції) виявлені обставини, що могли суттєво вплинути на прийняті судові рішення, і внаслідок завершення кримінального провадження, розгляд цих обставин у звичайному порядку кримінального провадження став недоступним.
На відміну від права на апеляційне оскарження, жодна норма КПК не містить вказівки на можливість перегляду за нововиявленими обставинами ухвал слідчих суддів. Так, у главі 34 КПК йдеться лише про суд, тоді як слідчий суддя взагалі не згадується.
За приписами ст. 460 КПК право подати заяву про перегляд за нововиявленими або виключними обставинами судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили, мають учасники судового провадження.
Відповідно до положень ст. 3 КПК законодавець чітко визначає поняття кримінального провадження (п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК), яке включає стадії досудового розслідування (п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК) і судового провадження (п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК).
Норми ч. 1 ст. 459 КПК передбачають перегляд за нововиявленими обставинами судових рішень, що набрали законної сили та якими завершено розгляд кримінального провадження по суті в суді відповідної інстанції.
Отже, оскільки заява про перегляд за нововиявленими обставинами подана на ухвалу апеляційного суду щодо перегляду ухвали слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 18 березня 2021 року, яка віднесена до категорії процесуальних рішень, що приймаються під час досудового розслідування, а не під час судового провадження, суддя апеляційного суду обґрунтовано відмовив у відкритті провадження, оскільки заява подана на судове рішення, яке не підлягає перегляду в апеляційному порядку.
Окрім цього, слід зазначити, що постановивши рішення з посиланням на положення ч. 4 ст. 399 КПК про відмову у відкритті провадження за заявою ОСОБА_4 про перегляд ухвали Харківського апеляційного суду від 20 травня 2021 року за нововиявленими обставинами, суддя апеляційного суду вмотивовано застосував загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК, оскільки діючим КПК не врегульовано питання щодо відмови у відкритті провадження по заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у зв`язку з її поданням на ухвалу, яка не підлягає перегляду.
Ухвала Харківського апеляційного суду від 15 червня 2021 року є належно обґрунтованою та вмотивованою і за змістом відповідає вимогам ст. 370, ч. 4 ст. 399, статей 459, 464 КПК.
Перегляд за нововиявленими обставинами ухвал слідчого судді, а також рішень суду апеляційної інстанції щодо таких ухвал, кримінальним процесуальним законодавством не передбачений.
Такого висновку щодо застосування норм права, передбачених ч. 1 ст. 459 та ч. 2 ст. 464 КПК, дійшла об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду в постанові від 3 лютого 2020 року (справа № 522/14170/17).
Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі Закон № 1402-VIII) Верховний Суд забезпечує сталість та єдність судової практики в порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. Реалізація цього завдання відбувається, зокрема, шляхом здійснення правосуддя, під час якого, відповідно до приписів ст. 434-1 КПК об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у своїх рішеннях висловлює правову позицію щодо правозастосування, орієнтуючи в такий спосіб судову практику на однакове застосування норм права.

За ч. 6 ст. 13 Закону № 1402-VIII висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
За таких обставин, підстав для задоволення касаційної скарги ОСОБА_4 колегія суддів не вбачає.
Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Керуючись пунктами 1, 2 частини 2 ст. 428, ст. 441 КПК, Верховний Суд
постановив:
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 15 червня 2021 року про відмову у відкритті провадження відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3