Справа № 308/797/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 січня 2022 року м. Ужгород
Із клопотання слідчого вбачається, що 10.04.2020 до прокуратури Закарпатської області надійшов рапорт працівника УСБУ в Закарпатській області про те, що на території Закарпатської області, невстановлені особи здійснюють незаконний видобуток корисних копалин загальнодержавного значення, що призводить до нанесення значних економічних збитків державі, негативно впливають на економічну ситуацію та стан об`єктів природно-заповідного фонду регіону.
В ході досудового розслідування по даному провадженню було встановлено, що незаконний видобуток корисних копалин загальнодержавного значення в межах річок здійснюється фізичними особами-підприємцями та товариствами на території Ужгородського, Тячівського та Берегівського районах.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи зареєстрований фізичною особою-підприємцем у жовтні 2017 року отримав розроблений робочий проект «Розчистка русла річки Тиса біля с. Тисобикень, Виноградівського району Закарпатської області (далі Проект), розроблений ВКП «ЗакарпаттяВодПроект», Басейнового управління водних ресурсів річки «Тиса», згідно завдання на проектування, відкоригованих матеріалах інженерно-геодезичних вишукувань, проведених БУВР «Тиси» ВКП «ЗакарпаттяВодПроект» та фондових матеріалів, метою якого, згідно п.1 Проекту, є розчистка русла від твердих наносів з метою створення стійкого, в плані русла річки, задля збільшення пропускної спроможності річки «Тиса» в період підняття рівнів води, а також для стабілізації берегової лінії та зменшення дії розмиваючої сили водного потоку на правий берег, загальною довжиною 663 погонних метрів.
20.08.2021 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.240 КК України.
13.01.2022 органом досудового розслідування за участі спеціалістів Державної екологічної інспекції в Закарпатській області, було проведено огляд місцевості, а саме земельної ділянки на якій згідно робочого проекту «Розчистка русла річки Тиса біля с. Тисобикень, Виноградівського району Закарпатської області» ОСОБА_5 складує видобуту ним піщано-гравійну суміш. За результатами огляду було виявлено та вилучено біля 630 метрів кубічних копалини подібної до піщано-гравійної, яка залишена на відповідальне зберігання ОСОБА_5 .
Разом з тим, як стверджує у клопотанні слідчий, з метою встановлення вартості суміші подібної до піщано-гравійної, вилученої 13.01.2022 в результаті огляду земельної ділянки на якій згідно робочого проекту «Розчистка русла річки Тиса біля с. Тисобикень, Виноградівського району Закарпатської області» ОСОБА_5 складує видобуту ним піщано-гравійну суміш, органом досудового-розслідування буде призначено оціночну експертизу.
Приймаючи до уваги викладене і те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.240 КК України, його протиправними діями, державним інтересам завдано збитків на суму 15 579 648 гривень, а тому зважаючи на обґрунтованість підозри, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), слідчий у клопотанні просить накласти арешт на виявлену та вилучену в результаті огляду земельної ділянки на якій згідно робочого проекту «Розчистка русла річки Тиса біля с. Тисобикень, Виноградівського району Закарпатської області» ОСОБА_5 складує видобувану ним піщано-гравійну суміш, корисну копалину подібну до піщано-гравійної загальним об`ємом близько 630 метрів кубічних. Заборонити ОСОБА_5 або будь-яким іншим особам розпоряджатись та користуватись вищевказаною копалиною подібною до піщано-гравійної.
Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, однак подав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує, просить задовольнити.
Власник майна ОСОБА_5 у судове засідання також не з`явився, однак слідчим подані письмові пояснення ОСОБА_5 , у яких останній просить розглянути клопотання без його участі.
Неприбуття в судове засідання власника майна, відповідно до вимог ч.1 ст.172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Зважаючи на неявку в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, фіксування за допомогою технічних засобів, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, не здійснювалося.
Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
За змістом ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. За змістом ч.6 ст. 170 КПК України, У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
29.12.2021 року у рамках даного кримінального провадження гр. ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України.
Згідно протоколу огляду місця події від 13.01.2022 року вбачається, що органом досудового розслідування за участі спеціалістів Державної екологічної інспекції в Закарпатській області, був проведений огляд місцевості, а саме земельної ділянки на якій згідно робочого проекту «Розчистка русла річки Тиса біля с. Тисобикень, Виноградівського району Закарпатської області». За результатами огляду було виявлено та вилучено біля 630 метрів кубічних копалини подібної до піщано-гравійної, яка залишена на відповідальне зберігання ОСОБА_5 .
Згідно постанови слідчого від 14.01.2022 року вилучені копалини, схожі на піщано-гавійну, було визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Також слідчим суддею встановлено, що 27.01.2022 року слідчим відділу СУ ГУНП в Закарпатській області винесено постанову про призначення судової товарознавчої експертизи щодо встановлення ринкової вартості вилучених об`єктів.
Таким чином, з урахуванням наведеного слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість доводів слідчого, про необхідність накладення арешту з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Прокурором у клопотанні наведено достатньо підстав для застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а відтак, за наведених вище обставин, слідчий суддя при розгляді даного клопотання вбачає потенційну загрозу та шкоду для кримінального провадження в разі відмови у накладенні арешту та повернення вилученої піщано-гравійної копалини.
Така шкода може виразитись у втраті речового доказу стороною обвинувачення та унеможливить подальше провадження досудового розслідування, проведення відповідних судових експертиз та встановленню істини у справі, що очевидно переважає над неможливістю власником (володільцем) тимчасово володіти, розпоряджатися та користуватися вказаними грошима.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту вказаного майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за його допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на виявлену та вилучену в результаті огляду земельної ділянки, на якій згідно робочого проекту «Розчистка русла річки Тиса біля с. Тисобикень, Виноградівського району Закарпатської області» ОСОБА_5 складує видобувну ним піщано-гравійну суміш, корисну копалину подібну до піщано-гравійної загальним об`ємом приблизно 630 метрів кубічних.
Заборонити ОСОБА_5 або будь-яким іншим особам розпоряджатись та користуватись вищевказаною копалиною подібною до піщано-гравійної.
Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала слідчого судді не набрала законної сили.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 26.01.2022 року об 11 год. 25 хв..

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1