УХВАЛА

Справа № 495/7105/21

Номер провадження 1-кс/495/2129/2021

01 вересня 2021 рокум. Білгород-Дністровський

секретарі судового засідання ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:
30.08.2021 року слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області лейтенант поліції ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з погодженим прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури клопотанням про накладення арешту на майно.
В клопотанні зазначено, що В ніч з 28 на 29 серпня 2021 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував за адресою: АДРЕСА_1 , під час сварки була спричинена забійна рана в області лобно-тім`яної частини голови з ліва що спричинило значну кровотечу, від котрої в подальшому останній помер на території двору загального користування будинку АДРЕСА_2 .
За даним фактом 29.08.2021 розпочато досудове розслідування за №0001046 за ознаками кримінального правопорушення, ч. 2 ст. 121 КК України.
В ході проведення досудового розслідування був проведений огляд місця події за адресою: АДРЕСА_3 . В ході огляду було вилучене : пляма-мазок речовини бурого кольору разом з верхнім флоем ламінату яким були вкриті вхідні двері та відщеп деревини які упаковані до паперового конверту № 1, футболка в чорно-білу смужку з багато численними плямами речовини бурого кольору упакована до картонної коробки з зазначенням вмісту, фрагмент ламінату на якому міститься пляма-мазок речовини бурого кольору упакована до паперового конверту №2, фрагмент килиму з плямами речовини бурого кольору упаковано до паперового конверту №3, дерев`яний черенок від садового інструменту з підсохлими плямами речовини бурого кольору упакований до полімерного мішку горловина якого зафіксована контрольною пломбою Е21719731.
Постановою слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області вище вказані речі було визнано речовим доказом.
Враховуючи вищевикладене, під час проведення досудового розслідування виникла необхідність в забезпеченні кримінального провадження шляхом арешту вилученого, для створення збереженості тих об`єктів які на думку органу слідства мають статус речового доказу, й збереження таких речових доказів необхідне з самого початку встановлення їх наявності, для запобігання змінам, знищенню та відчуженню.
З метою забезпечення наявності в кримінальному провадженні доказової бази доцільним буде застосування заходу по його забезпеченню, а саме арешту майна, яке є на даний час тимчасово вилученим відповідно проведеного огляду, і в подальшому використанні відповідно ст.ст.84, 91 КПК України для встановлення наявності чи відсутності фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, слідчий просить клопотання задовольнити.
В судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, надали до суду письмову заяву з проханням розглядати дане клопотання за їх відсутності та на підставі доданих копій матеріалів до клопотання, а також зазначили, що клопотання підтримують, просять його задовольнити.
Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди .
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведе необхідність такого арешту, а згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Враховуючи вищевикладене та те, що в ході досудового розслідування необхідно вжити певні заходи щодо всебічного, повного дослідження всіх обставин кримінального провадження, а також з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність накладення арешту на вище зазначене майно, для збереження його як речового доказу в кримінальному провадженні №0001046.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 170, 172, 173 Кримінального процесуального України, суд -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про накладення арешту на майно задовольнити.
Накласти арешт на вилучене, а саме: пляма-мазок речовини бурого кольору разом з верхнім флоем ламінату яким були вкриті вхідні двері та відщеп деревини які упаковані до паперового конверту № 1, футболка в чорно-білу смужку з багато численними плямами речовини бурого кольору упакована до картонної коробки з зазначенням вмісту, фрагмент ламінату на якому міститься пляма-мазок речовини бурого кольору упакована до паперового конверту №2, фрагмент килиму з плямами речовини бурого кольору упаковано до паперового конверту №3, дерев`яний черенок від садового інструменту з підсохлими плямами речовини бурого кольору упакований до полімерного мішку горловина якого зафіксована контрольною пломбою Е21719731.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_4