Справа № 686/4200/22
Провадження № 1-кс/686/1772/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 лютого 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , перекладача ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Тбілісі, Грузія, громадянина Грузії, грузина, із вищою освітою, непрацюючого, перебуває у фактичних шлюбних стосунках, має на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0000351 від 10 лютого 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України,

встановив:

16.02.2021 року старший слідчий відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 , підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.185 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; можливості знищення, переховування або спотворення будь-яких речей та документів, незаконного впливу на потерпілих та/або свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрюваний і його захисник заперечили проти задоволення клопотання.

ОСОБА_9 стверджує, що від органу досудового розслідування переховуватись не буде.

Причетність до вчинення кримінального правопорушення заперечує.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання та, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Слідчий суддя установив, що СВ розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2022 за №0000351, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч.3 ст.185 КК України.

14.02.2022 р. ОСОБА_9 затримано в порядку ст. 208 КПК України та вручено повідомлення про підозру.

Разом із цим, повідомлення про підозру було здійснене у тому числі мовою, яку розуміє підозрюваний із забезпеченням перекладача.

У подальшому, до звернення слідчого із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, перекладач виготовив рукописний машинописний текст повідомлення про підозру ОСОБА_10 .

Вирішуючи клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу, слідчий суддя зазначає таке.

За версією органу досудового розслідувння, 09.02.2022 року ОСОБА_9 спільно із ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , за попередньою змовою між собою, узгодивши спільні дії та заздалегідь приготувавши засоби для вчинення злочину, перебуваючи поруч із будинком АДРЕСА_2 , прийняли спільне рішення щодо проникнення до однієї з квартир вказаного будинку для вчинення крадіжки з метою власного збагачення.

Так, в період часу з 12:30 год. 11.02.2022 по 16:40 год. 13.02.2022 року, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_9 спільно із ОСОБА_14 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , за попередньою змовою між собою, узгодивши спільні дії та заздалегідь приготувавши засоби для вчинення злочину, перебуваючи поруч із будинком АДРЕСА_2 , прийняли спільне рішення щодо проникнення до однієї з квартир вказаного будинку для вчинення крадіжки з метою власного збагачення.

Тоді ж, реалізовуючи свій спільний злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_9 спільно із ОСОБА_14 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , проникли в приміщення під`їзду в якому знаходиться квартира АДРЕСА_3 , в подальшому піднявшись на третій поверх, останні переконались, що за їхніми діями ніхто не спостерігає, діючи з корисливих мотивів, шляхом пошкодження серцевини замка вхідних дверей заздалегідь підготовленими для вчинення злочину засобами, відчинивши у такий спосіб вказані двері, незаконно проникли всередину до приміщення вищевказаної квартири звідки умисно, таємно, з корисливих мотивів викрали шуруповерт марки «Milwaukee», моделі «М 18» червоного кольору у кейсі чорно-червоного кольору із запасною батареєю та зарядним пристроєм вартістю 7000 грн., акумуляторну батарею до шуруповерта марки «Milwaukee», моделі «М 18», чорно-червоного кольору, вартістю 3000 грн., 00 коп., сумку із інструментами марки «Milwaukee» чорно-червоного кольору у якій знаходились: викрутка червоного кольору марки «Milwaukee» червоного кольору, канцелярський ніж марки «Milwaukee», червоного кольору, газовий розвідний ключ марки «Milwaukee» із руків`ям червоного кольору, загальною вартістю 3000 грн., 00 коп., шубу із натурального хутра темно-коричневого кольору, вартістю 5000 грн., 00 коп., запасні ключі від автомобіля марки «Volkswagen» моделі «Golf» чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , вартістю 6000 грн., 00 коп., каву «Cafe dior», ємкістю 160 г, вартістю 200 грн., 00 коп., золоту каблучку, вагою 5 г, 585 проби, вартістю 6000 грн., золоту каблучка вагою 3 г, 585 проби, вартістю 4000 грн., золотий ланцюжок вагою 7 г, 585 проби, вартістю 10000 грн., 00 коп., золотий хрестик, вагою 1,5 г, 585 проби, вартістю 2000 грн., 00 коп., одну золоту сережку вагою приблизно 2 г, 585 проби, вартістю 2000 грн., 00 коп., ланцюжок на руку із позолоти суцільним плетінням, вагою 3 г, вартістю 500 грн., 00 коп., пару сережок із позолоти, вагою 4 г, вартістю 500 грн., коп., дві непарні сережки із позолоти вагою 1,5 г, за дві, вартістю 400 грн., 00 коп., одну сережку вагою 1,5 г, вартістю 400 грн., коп., які належать потерпілій ОСОБА_15 , та заховавши частину речей до кишень своїх курток, а іншу частину винісши в руках спільно із ОСОБА_14 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , покинули приміщення вказаної квартири розпорядившись викраденим майном в подальшому на власний розсуд.

Вказаними протиправними діями ОСОБА_9 спільно із ОСОБА_14 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 спричинили потерпілій ОСОБА_15 майнову шкоду на загальну суму 50000 грн. 00 коп.

Такі дії підозрюваного органом досудового розслідування кваліфіковані як таємному викраденні чужого майна (крадіжка), поєднаному з проникненням у житло, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_9 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження №0000351 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_9 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Підозра ОСОБА_9 у вчиненні ним інкримінованого кримінального правопорушення є обґрунтованою, адже вона підтверджується здобутими під час досудового розслідування доказами:

- протоколом прийняття заяви від потерпілої ОСОБА_15 від 13.02.2022 р.;
- протоколом огляду місця події від 13.02.2022;
- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_15 від 13.02.2022;
-долученням документів потерпілою ОСОБА_15 на підтвердження вчинення кримінального правопорушення;
- ухвалою на проведення обшуку від 13.02.2022;
- протоколом проведення обшуку з описом від 13.02.2022;
- протоколом огляду речей із потерпілою ОСОБА_15 від 13.02.2022;
- протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України Ебаноідзе Мамуки від 14.02.2022;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_9 14.02.2022;

- повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_9 від 14.02.2022;

- іншими зібраними документами у матеріалах кримінального провадження.
Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.

Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.

Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.

З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.

Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.

Кримінальним процесуальним кодексом України не визначено поняття «обґрунтованої підозри», тому Суд, в силу вимог ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», керується практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права. Так, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справа «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32).

Разом із тим, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Згідно з положеннями ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Визначений КПК України стандарт доказування «поза розумним сумнівом» для доведення винуватості стороною обвинувачення особи у вчиненні нею кримінального правопорушення до обґрунтованості підозри на стадії досудового розслідування не застосовується, та відповідно, є нижчим.

З огляду на наведене, слідчий суддя зазначає, що на цій стадії кримінального провадження докази, наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.

А тому слідчий суддя вважає, що повідомлена ОСОБА_7 підозра повністю відповідає зазначеним вимогам та не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від до 6 років.

А тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду існує.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

ОСОБА_9 може негативно впливати на потерпілу та свідків вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні крадіжки групою осіб, поєднаної з проникненням у житло.

Спосіб вчинення кримінального правопорушення, його характер, корисливий мотив вказують на те, що отримання засобів для існування підозрюваний може здійснити у протиправний спосіб.

Вилучені під час обшуку інструменти та засоби (відмички) , свідчать про те, що можливість вчинення кримінального правопорушення підозрюваний не вважав для себе раптовою.

Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_9 не працює, а тому може вчиняти ряд нових аналогічних майнових злочинів.

Відсутність встановлених судимостей на час розгляду цього клопотання на переконання слідчого судді не свідчить про те, що підозрюваний не може продовжити протиправну поведінку .

Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховування від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення, а тому з метою їх нівелювання, застосування до ОСОБА_9 запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим, соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний неодружений, не має підтвердженого офіційного та/або неофіційного місця роботи та джерел доходу, здобутого у правомірний спосіб, не має на утриманні осіб, має реєстрацію за місцем проживання в Грузії.

З огляду на викладене,слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_9 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2481 грн.) 198 480 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя враховує те, що підозрюваний не працює, проте підозрюється у здійсненні кримінально караної діяльності, пов`язаної із заволодінням чужим майном.

А тому саме такий розмір застави не буде непомірним і достатньою мірою гарантуватиме дотримання ОСОБА_9 покладених на нього обов`язків та рахувати з часу його затримання 14.02.2022.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_16 слід встановити в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 13 квітня 2022 року.

Визначити заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 198 480 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою, і в разі внесення якої, покласти на підозрюваного ОСОБА_9 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України ( у разі наявності).

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 13 квітня 2022 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя