Справа № 355/446/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 січня 2022 року м. Переяслав
Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
захисників обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001099 від 30.11.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.2 ст.345 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187 КК України,
в с т а н о в и в:
На розгляді Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження №0001099 від 30.11.2020.
Прокурор звернувся до суду з клопотанням, в якому просив продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які були враховані судом під час застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме: спроби переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого і свідків та вчиняти інші кримінальні правопорушення продовжують існувати. При цьому, з урахуванням викладених обставин, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, на думку державного обвинувача, не зможе забезпечити належну поведінку обвинуваченого та запобігти зазначеним ризикам.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_8 вважає, що клопотання не підлягає до задоволення. Заперечуючи проти клопотання, адвокат звернув увагу суду на некоректність обвинувачення відображеного в клопотанні.
ОСОБА_8 вважає, що 14 місяців утримання ОСОБА_5 під вартою суттєво зменшили ризики, навіть якщо такі і існували на момент обрання такого заходу. Імовірність вчинення незаконного впливу на інших обвинувачених спростовується, на думку захисника, відсутністю будь якої інформації про спроби такого впливу впродовж часу перебування ОСОБА_5 під вартою
Крім цього, в обґрунтування зменшення ризиків спроби переховування від суду та вчинення іншого злочину, адвокат ОСОБА_8 вказав, що ОСОБА_5 , 20.01.2022 року в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Управління Державної пенітенціарної служби України, уклав шлюб з ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в підтвердження чого надав суду фотокопію свідоцтва про шлюб.

На переконання захисника, ця обставина зміцнює соціальні зв`язки ОСОБА_5 та зводить до мінімуму заявлені ризики.
ОСОБА_8 просив змінити запобіжний захід ОСОБА_5 з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.
Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав свого захисника, просить обрати йому запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Заслухавши думки учасників судового провадження, суд дійшов наступних висновків.
ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 КК України,
Зокрема, участі в банді та здійсненні розбійних нападів в складі організованої озброєної групи, зокрема в нападі 07.12.2020 близько 21 год. 35 хв. по АДРЕСА_1 , на ОСОБА_11 , якого сприйняли за ОСОБА_12 , з метою заволодіння майном останнього. Крім того, обвинувачується в незаконному придбанні та зберіганні вогнепальної зброї пістолету «ZORAKI» (STALKER) б/н, калібру 9 мм. Р.А, та восьми набоїв, два з яких є боєприпасами.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід. Та до спливу строку дії запобіжного заходу, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а також неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Обвинувальний акт, який скеровано до суду та викладені в ньому обставини, свідчать про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні особливо тяжкого та тяжких злочинів, з відповідним обґрунтуванням.

Можливість застосування запобіжного заходу, в даному випадку визначена пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України.
Надаючи оцінку існування ризику переховування від суду, виходячи з конкретної оцінки фактів, сукупність яких може доводити або спростовувати вірогідність вчинення обвинуваченим негативних дій, суд погоджується із доводами адвоката ОСОБА_8 про суттєве зниження даного ризику внаслідок одруження ОСОБА_5 , оскільки створення сім`ї, безумовно підвищує ступінь соціалізації обвинуваченого та зменшує ризик переховування від суду.
Доречним в даному випадку на думку суду, з урахуванням факту створення ОСОБА_5 сім`ї, є посилання на позицію ЄСПЛ викладену в рішенні «Бекчиєв проти Молдови») § 58, в якому Європейський суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Тож, ризик переховування (втечі) обвинуваченого від суду, за цих обставин є мінімальним.
Ризик спроби вчинення іншого кримінального правопорушення, на думку суду, на день розгляду цього клопотання не є актуальним, оскільки жодних відомостей про порушення правил поведінки з боку адміністрації установи Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Управління Державної пенітенціарної служби України не надходило. Укладення ОСОБА_5 шлюбу, свідчить про усвідомлення обвинуваченим важливості сімейних цінностей та усвідомлення відповідальності, яка виникає в силу обов`язків подружжя.
Щодо ризику вказаного в п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України, суд вважає, щоу відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, реальність даного ризику прокурором обгрунтована. До того ж ризик незаконного впливу з боку обвинуваченого на потерпілих, свідків в цьому кримінальному провадженні, був встановлений та обґрунтований в ході попередніх судових засідань цим складом суду та іншими судами.
Розгляд справи по суті триває, однак свідки та потерпілі не були допитані судом, відтак даний ризик не зменшився та продовжує існувати.
Отже, обгрунтована підозра та існування ризику незаконного впливу на свідків та потерпілих в цьому провадженні, не дають підстави суду на даній стадії судового розгляду, застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, а ніж тримання під вартою.
За таких обставин клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Суд, з урахуванням того, що особа обвинувачується у вчиненні кількох злочинів пов`язаних із застосуванням насильства, не визначає розмір застави відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України.
Керуючись ст.ст.177, 182, 183, 194, 331 КПК України, суд -
у х в а л и в:
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів, тобто по 25 березня 2022 року, утримуючи його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Управління Державної пенітенціарної служби України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою - в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Суддя ОСОБА_1