У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28.02.2022 р. м. Жмеринка

Слідчий суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області щодо не внесення до ЄРДР заяви про злочин,

ВСТАНОВИВ:

24.01.2022 поштою до суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області щодо не внесення до ЄРДР заяви про злочин.
У судове засіданні 28.02.2022 ОСОБА_3 не з`явилась, будучи належним чином повідомленою про дату та час проведення судового розгляду скарги у відповідності до вимог КПК України.
Повноважна особа СВ Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області у судове засідання не з`явилась, що не є перешкодою для розгляду скарги.
Дослідивши подану скаргу та матеріали до неї, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Згідно з вимогам ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.
Чинне кримінально-процесуальне законодавство України не передбачає можливості розгляду скарги за відсутності заявника.
Скарга надійшла до суду 24.01.2022, судом неодноразово призначалися судові засідання. Однак, судові засідання відкладалися у зв`язку з неявкою скаржника, а саме: 27.01.2022 та 15.02.2022.
З огляду на вищевикладене, з урахуванням приписів ч.3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя розцінює, що неодноразова неявка скаржника в засідання без поважних причин, в тому числі 28.02.2022, є втратою інтересу скаржника.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.
КПК України не містить загального положення про заборону зловживання процесуальними правами.
Заборона зловживання процесуальними правами не потребує закріплення у нормах КПК України, оскільки вона є загальноправовим (конституційним) принципом і поширюється на всі галузі права.
Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Враховуючи всі вищезазначені обставини, встановлені законом строки розгляду, які, з незалежних від суду причин, перевищують навіть розумні строки розгляду справ даної категорії, слідчий суддя приходить до переконання, що скаржником скарга не підтримана внаслідок втрати інтересу, а тому, відповідно до ст. 303 КПК України вона не підлягає задоволенню.
Також скарга не підлягає задоволенню і тому, що відповідно положень ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Частиною п`ятою цієї статті передбачено відомості, які вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.
Системний аналіз вищезазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.
Як установлено у судовому засіданні із наданий на вимогу суду матеріалів перевірки звернення ОСОБА_3 у службу «102» від 14.01.2022 ЖЄО №252, її заява не містить достатніх відомостей про кримінальне правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.214, 303-307 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області щодо не внесення до ЄРДР заяви про злочин відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4