Провадження №1-кс/463/6901/21
У Х В А Л А
про повернення скарги

09 листопада 2021 року м. Львів

Cлідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львів) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, ОСОБА_4 щодо неповернення тимчасово вилученого майна в межах кримінального провадження №0000493 від 28.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.410 КК України, -

встановив:
В провадження слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 передано матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львів) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, ОСОБА_4 щодо неповернення тимчасово вилученого майна в межах кримінального провадження №0000493 від 28.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.410 КК України.
Вказані матеріали скарги надійшли 09.11.2021 року на офіційну електронну пошту Личаківського районного суду м.Львова із електронної пошти адвоката ОСОБА_2 .
Оглянувши матеріали скарги, вважаю, що її слід повернути скаржнику виходячи з наступних підстав.
Аналіз положень ст.304 КПК України, дає підстави стверджувати про те, що вирішуючи питання про призначення скарги до розгляду по суті в судовому засіданні слідчий суддя перш за все зобов`язаний перевірити дотримання скаржником наступних вимог: строк звернення, повноваження особи на звернення до суду із скаргою, підсудність справи, а також відповідність предмету оскарження переліку, відображеному в ч.1 ст.303 КПК України. А також дотримання інших вимог, які можуть перешкоджати розгляду скарги слідчим суддею по суті.
Відповідно до положень ч.ч.1,2 ст.35 КПК України, У суді функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує, зокрема: реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху. Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку. Матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.
Відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду, висловленої в постанові від 10 лютого 2021 року у Справі № 9901/335/20 (Провадження № 11-361заі20), надсилання процесуальних документів до Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за відповідним посиланням (на сайті суду), відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису. Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».
Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, адвокатом ОСОБА_2 скаргу до суду було надіслано не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою з використанням власного електронного цифрового підпису, що дає підстави стверджувати, що скаржник використав спосіб звернення до суду із скаргою, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.
Зважаючи на вищенаведене суддя приходить до висновку, що подана скарга підлягає поверненню.
При цьому, слід роз`яснити скаржнику, що у відповідності до ч.7 ст.304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.
Керуючись вимогами статей 303, 304, 306, 307, 372, 392 КПК України, -

постановив:
Скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львів) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, ОСОБА_4 щодо неповернення тимчасово вилученого майна в межах кримінального провадження №0000493 від 28.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.410 КК України - повернути скаржнику.
Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє його права повторно звернутися до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_1