СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/8334/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2021 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням, у якому просить скасувати арешт нерухомого майна квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .
В обґрунтування клопотання зазначає, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0007821 від 28.09.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, закінчився і подальше його розслідування є неможливим відповідно до вимог КПК України. В свою чергу, власник квартири за адресою: АДРЕСА_1 , не вчиняв жодних злочинів, не був підозрюваним у вчиненні кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0007821, не зважаючи на це його позбавили конституційного права власності і права на житло.
Від представника власника майна адвоката ОСОБА_4 надійшла заява від 22.11.2021 р., у якій він просить розгляд клопотання здійснювати без його участі.
Від прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 надійшло клопотання від 22.11.2021 р., у якому він просить розгляд клопотання здійснювати без його участі у зв`язку із зайнятістю в інших судових засіданнях, щодо вирішення клопотання по суті покладається на розсуд суду. Крім цього, повідомляє, що відповідно до даних ЄРДР кримінальне провадженні № 0007821 закрито.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Слідчим суддею з`ясовано, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києві від 19.09.2019 р. у справі № 759/17217/19, накладено арешт на майно, а саме: квартиру АДРЕСА_2 , шляхом накладення заборони на її відчуження, використання та розпорядження на час досудового розслідування та заборони внесення змін в технічний план приміщення.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотанняпід час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ч. 3 ст. 174 КПК України, прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.
З клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 від 22.11.2021 р. вбачається, зокрема, що кримінальне провадженні № 0007821 закрито. Водночас, як випливає з клопотання представника власника майна, арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києві від 19.09.2019 р. у справі № 759/17217/19, на даний час не скасовано.
Відповідно до п. 30 п. 32 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 р. у справі № 727/2878/19, окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012 року є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення. На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема,під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження. Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.
Також, вирішуючи питання про скасування арешту майна, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, в якій напрацьовано три головні критерії, які слід оцінювати на предмет відповідності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: (а) чи є втручання законним; (б) чи переслідує воно суспільний інтерес; (в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям та з дотриманням принципу справедливої рівноваги. ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.
Враховуючи вищевикладене та зважаючи на те, що арешт на майно було накладено ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києві від 19.09.2019 р. у справі № 759/17217/19, у той же час кримінальне провадження, в рамках якого накладено арешт, було закрито, про що зазначено у клопотанні прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 від 22.11.2021 р., слідчий суддя вважає, що на даний час таке втручання держави не відповідає принципам пропорційності, справедливої рівноваги між інтересами суспільства і правом особи на мирне володіння своїм майном та призводить до невиправданого обмеження права власності ОСОБА_3 .
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 174, 369 372 Кримінально-процесуального кодексу України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, задовольнити.
Скасувати арешт нерухомого майна квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали оголошено 26.11.2021 р. о 14:00.

Слідчий суддя ОСОБА_1