Справа № 398/1553/19
Провадження № 1-кп/401/354/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 січня 2022 року м.Світловодськ

Світловодський міськрайонний суд Кіровоградської області, в складі колегії суддів:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

секретар ОСОБА_4 ,

прокурор ОСОБА_5 ,

захисник ОСОБА_6 ,

обвинувачений ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в дистанційному режимі відеоконференції між Світловодським міськрайонним судом Кіровоградської області, ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» та Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області клопотання прокурора у кримінальному провадженні, відомості щодо якого 13.12.2018 внесено до ЄРДР за № 0000778 за обвинувальним актом відносно ОСОБА_7 за обвинуваченням за п.п. 1, 6, 13 ч.2 ст. 115, ч.3 ст. 185, ч.4 ст. 187 КК України,

встановив:

У провадженні Світловодського міськрайонного суду перебуває вищезазначене кримінальне провадження.
В ході досудового розслідування до обвинуваченого ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого було продовжено ухвалою суду.

Прокурор в судовому засіданні подав письмове клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, оскільки ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні умисних тяжких та особливо тяжких злочинів, вчинених в період умовно-дострокового звільнення, перебуваючи на свободі може вплинути на потерпілих та свідків, продовжити злочинну діяльність та переховуватися від суду, тобто у справі наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Обвинувачений та його захисник адвокат ОСОБА_6 не заперечують проти задоволення клопотання прокурора.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

При вирішенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, ряд інших обставин та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Положеннями ч. 1 ст. 183 КПК України визначено: тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні декількох кримінальних правопорушень: у вчиненні вбивства, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, вчиненого з корисливих мотивів (п. 6 ч.2 ст. 115 КК України); у вчиненні вбивства, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, двох або більше осіб, вчиненого з корисливих мотивів, особою, яка раніше вчинила умисне вбивство (п.п. 1, 6, 13 ч.2 ст. 115 КК України); таємному викраденні чужого майна, вчиненому повторно, поєднане з проникненням у житло (ч.3 ст. 185 КК України)); нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаному із насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), поєднаний з проникненням у житло, поєднаний із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень (ч.4 ст. 187 КК України).

Кримінальні правопорушення відносяться до категорії умисних тяжких та особливо тяжких злочинів. За найтяжчий інкримінований злочин передбачено покарання від десяти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі.

Внаслідок вчинення злочину, як те убачається зі змісту обвинувального акту, настали тяжкі наслідки, що полягали у спричиненні смерті трьох осіб.

Обвинувачений ОСОБА_7 раніше неодноразово судимий, останній раз 01.02.2016 Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області за ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 297, ст.ст. 70, 71 КК України до покарання у виді 5 років 6 місяців позбавлення волі, звільнений з місць позбавлення волі умовно-достроково 28.09.2018 з невідбутою частиною покарання 1 рік 4 місяці, безробітний, сталого джерела заробітку не має, не одружений, без утриманців, не має сталих соціальних зв`язків; характеристики особи посередні.

Вказане свідчить про асоціальність поведінки обвинуваченого, негативно характеризує його особу в аспекті ст. 178 КПК України, підвищує його суспільну небезпеку в очах суспільства.

Відтак, беручи до уваги наведене вище сукупно, тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_7 , є підстави вважати про наявність ризиків ухилення обвинуваченого від суду, незаконного впливу на свідків, вчинення нового кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Тобто, процесуальні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були заявлені під час попереднього застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, не перестали існувати, й виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, враховуючи матеріали справи, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, суд приходить висновку, що обвинуваченому ОСОБА_7 необхідно продовжити строк тримання під вартою на 60 днів.

Керуючись п.2 ч.4 ст.183 КПК України, враховуючи, що злочини, передбачені ч.2 ст. 115 КК України спричинили загибель людей, суд не визначає розмір застави у вказаному кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 331 КПК України, суд -

постановив:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому за п.п. 1, 6, 13 ч.2 ст. 115, ч.3 ст. 185, ч.4 ст. 187 КК України ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою, який не може перевищувати 60 днів, тобто з 31 січня 2022 року по 31 березня 2022 року включно.

Копію ухвали направити учасникам судового провадження та до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

"31" січня 2022 р.