Справа № 626/1482/21
Провадження № 1-кс/626/499/2021
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

22 червня 2021 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника СВ Красноградського РВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Красноградської окружної прокуратури в рамках кримінального провадження №0000132, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Зачепилівка, Зачепилівського району, Харківської області, освіта неповна середня, українцю, громадянину України, мешканцю: АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України не судимому, 26.01.2021 Зачепилівським відділом Первомайської місцевої прокуратури Харківської області по кримінальному провадженню №0000039 від 05.12.2020 за ч.2 ст.190 КК України скеровано до Зачепилівського районного суду Харківської області обвинувальний акт,
- який підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Відповідно до поданого клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 06.06.2021 о 16:00 знаходячись на АДРЕСА_2 , діючи з прямим умислом направленим на незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу опій ацетильований, керуючись корисливим мотивом, з метою особистого збагачення, збув шляхом оплатної передачі громадянину ОСОБА_6 , який діяв в рамках проведення спеціального слідчого експерименту у вигляді оперативної закупівлі, речовину, яка згідно з висновком судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/121-21/13159-НЗПРАП від 14.06.2021 Харківського НДЕКЦ МВС України є особливо небезпечним наркотичним засобом опій ацетильований, маса якого в перерахунку на суху речовину становить 0,2553 грам за що отримав від останнього грошові кошти в сумі 200 гривень.
У зв`язку з викладеним, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, тобто у незаконному збуті особливо небезпечного наркотичного засобу.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду особи, яка діє в рамках оперативної закупки від 06.06.2021, протоколом огляду предмета від 06.06.2021, під час якого вилучено наркотичну речовину, висновком експерта № СЕ-19/121-21/13159-НЗПРАП від 14.06.2021 Харківського НДЕКЦ МВС України.
Вивченням особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_4 на обліку у лікаря психіатра не перебуває, а перебуває на обліку у лікаря нарколога з діагнозом опійна наркоманія, характеризується посередньо, проживає в одному населеному пункті із свідками у цьому провадженні.

Крім того, під час досудового розслідування у вказаному кримінальному проваджені у діях ОСОБА_4 встановлено наступні ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України:

1)Може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), зокрема, ОСОБА_4 проживає в одному населеному пункті з деякими свідками у вказаному кримінальному провадженні, товаришує з ними та має з ними контактні зв`язки. Враховуючи ці обставини, є підстави вважать, що у разі не обрання стосовно ОСОБА_4 такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, останній будь яким чином (підкупом, погрозами, тиском) може незаконно схилити свідків до спростування показів, які вони надали раніше.

2) може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється (п.5 ч.1 ст.177 КПК України), зокрема, може вчинити інший злочин, так як 26.01.2021 Зачепилівським відділом Первомайської місцевої прокуратури Харківської області по кримінальному провадженню № 0000039 від 05.12.2020 за ч.2 ст.190 КК України скеровано до Зачепилівського районного суду Харківської області обвинувальний акт, тобто вчинив новий злочин у період розгляду кримінального провадження в судовому порядку. Крім того може продовжувати вчинювати злочин у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, так як неодноразово висловлював наміри особі, яка діяла в рамках оперативної закупки, щодо подальшого незаконного збуту наркотичних засобів.

Вчинений ОСОБА_4 злочин, передбачений ч.2 ст.307 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає позбавлення волі на строк від 6 до 10 років.

Обґрунтуванням необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою можуть бути: суворість покарання, яке може бути призначено, як слушний елемент в оцінці ризику можливості переховування від органу досудового розслідування та суду чи скоєння іншого злочину. Серйозність висунутих обвинувачень свідчать про те, що державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує (рішення ЄСПЛ «Москаленко проти України» від 20.05.2010).

Враховуючи наявність таких ризиків, є обґрунтована підозра, вважати, що при обранні більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою ОСОБА_4 , зможе контактувати зі свідками та іншими учасниками кримінального провадження, безпосередньо або через інших осіб, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а отже більш м`який запобіжний захід не може запобігти зазначеним вище ризикам.

Перевіривши надані суду матеріали кримінального провадження, дослідивши докази та додатки по даних матеріалах, оцінивши в сукупності всі обставини, заслухавши думку прокурора, який підтримав вказане клопотання, пославшись на доводи та факти викладені в ньому, думку самого підозрюваного, який просив обрати міру запобіжного заходу не пов`язану з триманням під вартою, пославшись на повне визнання своєї провини, слідчий суддя приходить до наступного.

Під час розгляду клопотання було встановлено вагомість наявних доказів, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчинені інкримінованого йому злочину за ч.2 ст.307 КК України, а саме наявними доказами, переліченими в клопотанні. Також допитаний в судовому засіданні, останній також повністю визнав свою вину у вчиненні даного злочину.
При обранні міри запобіжного суд вважає обґрунтованими посилання сторони обвинувачення, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може:

1) незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), зокрема, ОСОБА_4 проживає в одному населеному пункті з деякими свідками у вказаному кримінальному провадженні, товаришує з ними та має з ними контактні зв`язки. Враховуючи ці обставини, є підстави вважать, що у разі не обрання стосовно ОСОБА_4 такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, останній будь яким чином (підкупом, погрозами, тиском) може незаконно схилити свідків до спростування показів, які вони надали раніше.

2) може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється (п.5 ч.1 ст.177 КПК України), зокрема, може вчинити інший злочин, так як 26.01.2021 Зачепилівським відділом Первомайської місцевої прокуратури Харківської області по кримінальному провадженню № 0000039 від 05.12.2020 за ч.2 ст.190 КК України скеровано до Зачепилівського районного суду Харківської області обвинувальний акт, тобто вчинив новий злочин у період розгляду кримінального провадження в судовому порядку. Крім того може продовжувати вчинювати злочин у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, так як неодноразово висловлював наміри особі, яка діяла в рамках оперативної закупки, щодо подальшого незаконного збуту наркотичних засобів.

Вчинений ОСОБА_4 злочин, передбачений ч.2 ст.307 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає позбавлення волі на строк від 6 до 10 років.

Вивченням особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_4 на обліку у лікаря психіатра не перебуває, а перебуває на обліку у лікаря нарколога з діагнозом опійна наркоманія, характеризується посередньо, проживає в одному населеному пункті із свідками у цьому провадженні.

Крім того, ОСОБА_4 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, зокрема, може вчинити інший злочин, так як 26.01.2021 Зачепилівським відділом Первомайської місцевої прокуратури Харківської області по кримінальному провадженню № 0000039 від 05.12.2020 за ч.2 ст.190 КК України скеровано до Красноградського районного суду Харківської області обвинувальний акт, тобто обвинувачується у вчинені даного злочин у період розгляду кримінального провадження в судовому порядку.

Поряд з цим, ухвалою Красноградського районного суду від 17.05.2021 року, в зв`язку з тим, що ОСОБА_4 неодноразово не з`являвся на судовий розгляд, а постанови про його привід не виконувались, т.я. неможливо було встановити місце його знаходження, останнього було оголошено в розшук.

Таким чином при вирішенні клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_4 не одружений, не працює, міцних соціальних зв`язків не має, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, раніше притягався до кримінальної відповідальності, підозрюється у збуті наркотичних засобів в червні 2021 року, в той час, коли стосовно нього інше кримінальне провадження вже перебувало в суді, у зв`язку з чим, знаходячись на свободі, зможе переховуватися від органів досудового розслідування, або суду, вплинути на свідків, або вчинити інший злочин.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Матеріали кримінального провадження дають підстави вважати підозру обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».
З огляду на вищевикладене є достатньо підстав вважати, що існують передбачені статтею 177 КПК України ризики, на які вказує слідчий та прокурор, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно вплинути на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Також відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

З огляду на викладене, суд дійшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, а щодо підозрюваного слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, з урахуванням поведінки підозрюваного, характеру скоєного та його особи, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також забезпеченню спробам переховування від суду, впливу на свідків та перешкоджання встановлення істини у справі, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід обчислювати з моменту фактичного затримання в залі суду.

Поряд з цим, положеннями ч.3 ст.183 КПК України передбачено, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

За змістом ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вище зазначене та з урахуванням суспільної небезпечності скоєного ОСОБА_7 та даних про його особу, суд застосовує її у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням певних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, що складає 136200грн.(60х2270грн).

З урахуванням вищевикладеного, підстав для задоволення клопотання захисту про застосування до підозрюваного міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя не вбачає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193-197, 205, 485-488, 492 КПК України,-

У Х В А Л И В :
Клопотання заступника начальника СВ Красноградського РВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_5 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 17год. 50хв. 22 червня 2021 року до 17год. 50хв. 20 серпня 2021 року.
Ухвала щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для тримання під вартою обвинувачений ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Визначити стосовно ОСОБА_4 суму застави у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 136.200(сто тридцять шість тисяч двісті) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії даної ухвали.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, на підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово прокуратуру і суддю Красноградського районного суду Харківської області.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Також роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі звільнення з під варти в разі внесення застави, останній негайно повинен повідомити про це слідчого та прокурора і з`явитися до слідчого для встановлення електронного засобу контролю.

Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення.

Слідчий суддя
Красноградського районного суду ОСОБА_1