Справа № 541/1316/21
Провадження № 1-кс/541/577/2021
Миргородський міськрайонний суд Полтавської області
У Х В А Л А

08 липня 2021 рокум.Миргород

Слідчий суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000348 від 03.06.2021,
В с т а н о в и в:
05 липня 2021 року ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Миргородського міськрайонного суду від 04 червня 2021 року, власником якого являється ОСОБА_3 .
В обґрунтування клопотання вказувала, що ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 04 червня 2021 року по кримінальному провадженню № 0000348 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 115 КК України спільне клопотання слідчого СВ Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 та прокурора Миргородської окружної прокуратури ОСОБА_6 задоволено, накладено арешт на тимчасово вилучене майно. Підставами для скасування арешту майна зазначала те, що на даний час відпала потреба у застосуванні цього заходу (арешту), оскільки слідчим отримано всі необхідні дані для побудови та перевірки слідчих версій, вилучене майно не містить слідів кримінального правопорушення та не має будь-якого доказового значення.

В судовому засіданні прокурором Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 заявлено клопотання про неможливість розгляду даного клопотання Миргородським міськрайонним судом Полтавської області, оскільки відповідно до постанови заступника керівника Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_7 про доручення проведення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування від 14 червня 2021 року здійснення досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження доручено СУ ГУНП в Полтавській області. Оскільки п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України передбачено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, то відповідно питання щодо застосованих раніше заходів забезпечення кримінального провадження повинно вирішуватися Октябрським районним судом м. Полтави.
Заявник ОСОБА_3 при вирішення клопотання прокурора покладалася на розсуд суду.
Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши клопотання та копії матеріалів наданих до нього, слідчий суддя вважає, що клопотання необхідно повернути особі, яка його подала, виходячи з наступного.
Згідно ч. 1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з положень ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень згідно з КПК.
Відповідно до ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Частиною 2 статті 132 КПК України передбачено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Клопотання подано щодо скасування арешту, який був накладений ухвалою слідчого судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 04.06.2021 у межах кримінального провадження за № 0000348 від 03.06.2021.
Відповідно до постанови заступника керівника Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_7 від 14 червня 2021 року досудове розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні здійснюється СУ ГУНП в Полтавській області.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч.1 ст.14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Таку правову позицію висловив Верховний Суд у своєму рішенні від 22.04.2020 у справі №51 - 1901 впс 20.
Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом».
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст.24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Значений висновок слідчого судді відповідає роз`ясненню, яке викладене в п. 3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-559/0/4-13 від 05.04.2013 "Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження".
Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя приходить до висновку про те, що розгляд даного клопотання не належить до підсудності слідчого судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області та подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, тому клопотання підлягає поверненню.
Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя, -
П о с т а н о в и в:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000348 від 03.06.2021 повернути заявнику.
Роз`яснити заявнику, що подане клопотання підсудне слідчому судді Октябрського районного суду м. Полтави (адреса: вул. Навроцького, 5, м. Полтава, 36002).
Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Слідчий суддяОСОБА_1