Справа № 754/8465/21
У Х В А Л А
Іменем України
09 червня 2021 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення слідчого Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про підозру у кримінальному провадженні №0000819 від 26.03.2021 року -

ВСТАНОВИВ:
До Деснянського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення слідчого Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 від 27.03.2021 року про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.187ч.4 КК України.

Скарга мотивована тим, що після вручення 27.03.2021 року слідчим Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.187ч.4 КК України, 20.04.2021 року потерпілий ОСОБА_7 звернувся із заявою до Деснянського УПГУНП в м. Києві про інсценування розбійного нападу, про обопільну домовленість його вчинення, при цьому ініціатором такого інсценування був саме потерпілий ОСОБА_7 . Такі свідчення ОСОБА_7 підтвердив під час додаткового допиту його у якості потерпілого. Таким чином ОСОБА_5 не мав мети заволодіння грошовими коштами потерпілого, а згідно домовленості, ОСОБА_5 повинен був повернути ніби викрадені кошти в той же день, а тому в діях ОСОБА_5 відсутній склад злочину передбачений ст.187 КК України, через відсутність корисливого мотиву. Вказує, що в діях ОСОБА_5 відсутня об`єктивна сторона кримінального правопорушення , оскільки до потерпілого не застосовувалось фізичне насильство.

Прокурор в суді заперечував щодо скарги захисника, при цьому зазначив, що кримінальне провадження по факту заволодіння грошовими коштами було внесене в ЄРДР за заявою потерпілого ОСОБА_7 , який під час допиту в якості потерпілого 26.03.2021 року давав покази які свідчили про вчинення щодо нього злочину, жодних даних про інсценування ОСОБА_7 не заявляв. Крім цього, крім показів потерпілого, в матеріалах кримінального провадження міститься протокол допиту свідка-очевидця ОСОБА_8 , висновок судово-медичного експерта, про наявність у ОСОБА_7 тілесних ушкоджень. Вказує, що заява потерпілого ОСОБА_7 є предметом перевірки під час досудового розслідування, а тому підстав для скасування підозри ОСОБА_5 не вбачає.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши надані адвокатом та прокурором матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Встановлено, що в провадженні Деснянського УПГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000819 від 26.03.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст.187ч.4 КК України.

27.03.2021 року слідчим Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодження прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.187ч.4 КК України.

Згідно повідомлення про підозру, ОСОБА_5 26.03.2021 року приблизно о 10.30год. знаходячись біля будинку №7 по вул. Курчатова в м. Києві побачив раніше незнайомого ОСОБА_7 , після чого у нього виник злочинний умисел направлений на заволодіння чужим майном, поєднаним із застосуванням насильства, небезпечним для життя.

Реалізуючи свій злочин умисел, з метою заволодіння майном, діючи з корисливих мотивів, умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, ОСОБА_5 підійшов до ОСОБА_7 та наніс останньому удар кулаком правої руки в область скроні з правої сторони, внаслідок чого останній втратив свідомість та впав на землю, після чого ОСОБА_5 наніс ще два удари кулаком правої руки в область голови ОСОБА_7 , та скориставшись безпорадним станом потерпілого вихопив з рук останнього чорний рюкзак у якому знаходились грошові кошти в сумі 300000грн., паспорт громадянина України, картка платника податків на ім`я ОСОБА_9 , мобільний телефон «Iphone5», вартістю 5000грн., та з місця вчинення злочину втік.

Кримінальна відповідальність за ч.4ст.187 КК України настає за напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством до особи яка зазнала нападу, спрямований на заволодіння майном у особливо великих розмірах..

Оцінюючи доводи скарги, яку подав адвокат ОСОБА_4 , про незаконність та необґрунтованість повідмлення про підозру, слідчий суддя бере до уваги положення ст. 276 КПК України та позицію Європейського суду з прав людини, відображену в п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що "вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення".

Окрім того, слідчий суддя враховує і висновки викладені у рішенні у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30.08.90, п. 32, Series A, N 182).

Відповідно до практики ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 пар. 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

Вимога розумної підозри містить у собі два питання. Перше з них становить питання права: розумна підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Друге питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного злочину.

Слідчий суддя враховує, що стандарт розумна підозра достатньо вимогливий, хоча значно слабкіший за стандарт поза розумним сумнівом, який вимагається для кримінального засудження.

Факти, що підтверджують "обґрунтовану підозру" не повинні бути такого самого рівня, як факти, на яких має ґрунтуватись обвинувальний вирок чи навіть пред`явлення обвинувачення Рішеня ЄСПЛ у справі "Броуган та інші проти Сполучного Королівства".

Слідчий суддя також зазначає, що ця вимога не означає, що сторона обвинувачення навіть на ранніх стадіях розслідування, зобов`язана довести всі елементи правопорушення, оскільки цей стандарт не вимагає, щоб сторона обвинувачення мала докази, достатні для остаточного вирішення питання про винуватість.

Відповідно до ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості:

1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення;

2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру;

3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення;

4) зміст підозри;

5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру;

7) права підозрюваного;

8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Дослідивши надані слідчому судді матеріали у межах доводів скарги, слідчий суддя вважає, що зазначені вище вимоги ст. ст. 276, 277 КПК України, Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і рішень Європейського суду з прав людини, постановлених у справах проти України, та в інших справах, були враховані у повідомленні про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.187ч.4 КК України.

Слідчий суддя вважає, що викладені в повідомленні про підозру фактичні обставини та наявні в матеріалах провадження докази, свідчать про причетність ОСОБА_5 до розбійного нападу на ОСОБА_7 , а також підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг скоїти кримінальне правопорушення.

Надані прокурором докази та зібрані у кримінальному провадженні докази, на переконання слідчого судді, на цьому етапі досудового розслідування підтверджують підозру ОСОБА_5 .

Слідчий суддя на цьому етапі досудового розслідування має право оцінювати докази з точки зору їх допустимості та достатності для висунутої особі підозри і не вправі оцінювати їх з точки зору достовірності, достатності та взаємозв`язку для прийняття процесуального рішення у виді вироку, що жоден доказ не має наперед встановленої сили.

З огляду на вищенаведені обставини та здобуті докази, доводи у скарзі адвоката ОСОБА_4 про відсутність складу у діях ОСОБА_5 кримінального правопорушення слідчий суддя відхиляє як такі, що жодним чином не спростовують доведеність підозри ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінального правопорушення.

Наведені адвокатом ОСОБА_4 обставини, не можуть бути підставами для скасування підозри ОСОБА_5 у вчиненні передбаченого ч.4ст.187 КК України злочину, а є предметом перевірки в ході досудового розслідування, а тому вважаю, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування були дотримані вимоги ст. 276-278 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що наявні у матеріалах кримінального провадження докази є достатніми для повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні інкримінованого йому злочину, передбаченого ч.4ст.187 КК України; слідчий та прокурор обґрунтовано дійшли висновку про наявність фактичних обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню у кримінальному провадженні та обґрунтовано прийняли процесуальне рішення, яке оскаржується; в сторони обвинувачення наявні достатні докази, у підтвердження підозри, а стороною захисту не вказувалось на дані, які свідчать про те, що вищевказані зібрані у кримінальному провадженні докази здобуті внаслідок істотного порушення прав та свобод ОСОБА_5 , або внаслідок порушення його права на захист.

Крім того, слідчий суддя вважає, що висунута підозра є достатньою, щоб забезпечити подальше розслідування у кримінальному провадженні.

Отже, на підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга адвоката ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.276,278,303,395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення слідчого Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 від 27.03.2021 року про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.187ч.4 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя: