Провадження № 1-о/161/2/21
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
про відмову в задоволенні відводу колегії суддів

13 травня 2021 року м. Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в колегіальному складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань заяви засуджених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про перегляд вироку апеляційного суду Волинської області від 08 квітня 2015 року за нововиявленими обставинами,

за участю прокурора ОСОБА_7 ,

засуджених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_8 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Луцького міськрайонного суду перебувають на розгляді заяви засуджених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про перегляд вироку апеляційного суду Волинської області від 08 квітня 2015 року за нововиявленими обставинами.

В судовому засіданні засуджені та їх захисник подали письмові заяви про відвід колегії суддів в складі: головуючого ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від участі у розгляді даного судового провадження, у зв`язку з тим, що заяви засуджених згідно протоколів автоматизованого розподілу судової справи попередньо передані на розгляд колегії суддів, під головуванням судді ОСОБА_1 , судді ОСОБА_3 та присяжних ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 . Вподальшому ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 07 жовтня 2020 року задоволено клопотання прокурора Луцької місцевої прокуратури ОСОБА_7 , якою змінено та визначено автоматизованою системою документообігу суду склад суду для розгляду судового провадження за заявами засуджених з суду присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних на колегіальний суд у складі трьох суддів, однак, засуджені клопотали про перегляд вироку в складі суду присяжних. Крім того, у сторони захисту є сумнів, адже ухвалити вирок відповідно до вимог КПК України без участі присяжних в даному випадку неможливо, а залишити заяви без задоволення можна, тому вважають, що у колегії суддів завчасно прийняте рішення про залишення заяв засуджених без задоволення, а тому, на їх думку, існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в їх неупередженості.

Заслухавши думку засуджених та їх захисника, які підтримали подані заяви про відвід, прокурора, який заперечував щодо відводу суддів, суд приходить до висновку, що законних підстав для відводу немає, а тому заяви засуджених та захисника до задоволення не підлягають з наступних підстав.

Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до Постанови Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04 листопада 2019 року (справа № 496/4533/17), в якій визначено, що у ст. 384 КПК України, прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, про можливість розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та особливості такого розгляду. Письмове роз`яснення прокурора додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду. Обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, під час підготовчого судового засідання має право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних.

Отже, виходячи із зазначених приписів кримінального процесуального закону розгляд кримінального провадження судом присяжних проводиться за сукупності таких умов: 1) обвинувальний акт щодо особи передано на розгляд суду першої інстанції; 2) злочин, у вчиненні якого обвинувачується особа, передбачає покарання у виді довічного позбавлення волі; 3) під час підготовчого судового засідання обвинувачений заявив клопотання про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних.

Разом із цим, для інших стадій судового провадження (перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, за нововиявленими або виключними обставинами) можливості здійснення кримінального провадження судом присяжних процесуальним законом не передбачено. Вказане обумовлено відмінностями цих стадій від стадії провадження в суді першої інстанції, пов`язаними з межами та процедурою судового розгляду, їх спеціальним завданням (перевірка законності та обґрунтованості судового рішення), а також наявністю іншого процесуального статусу особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження з перегляду судового рішення.

Крім того, за змістом статтей 459 467 КПК України перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є ревізійною стадією, в ході якої суд не розглядає обвинувачення по суті, а лише надає оцінку доводам учасників судового провадження щодо наявності у кримінальному провадженні обставин, що не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення, а також щодо можливості впливу цих обставин на правильність судового рішення, яке належить переглянути.

Предметом судового розгляду в порядку провадження за нововиявленими обставинами виступає не обвинувальний акт, а судове рішення, зокрема вирок суду, що набрав законної сили, яким установлено наявність чи відсутність винуватості особи у вчиненні інкримінованого їй злочину. Після набрання вироком законної сили особа, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, вже не має статусу обвинуваченого, натомість залежно від прийнятого судом рішення вважається виправданою або засудженою. Забезпечення додаткових гарантій для такої особи у виді перегляду вироку щодо неї за нововиявленими обставинами судом присяжних процесуальний закон не передбачає.

Вказане узгоджується з приписами ч. 10 ст. 31 КПК України, відповідно до яких перегляд судового рішення за виключними обставинами в суді першої інстанції здійснюється виключно колегією у складі трьох або більшої непарної кількості суддів. І хоча ця норма не визначає складу суду для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, однак з урахуванням подібності процедур провадження за нововиявленими та виключними обставинами, здійснення яких регулюються главою 34 КПК України, перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами також повинен здійснюватися виключно професійними суддями. Залучення присяжних до цієї процедури не сприятиме реалізації завдань кримінального провадження, адже мета, якої може бути досягнуто при розгляді заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами судом присяжних, є явно неспіврозмірною з витраченими на такий розгляд процесуальними засобами.

Відповідно до вимог ст. 467 КПК України, суд має право скасувати вирок чи ухвалу і ухвалити новий вирок чи постановити ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами без задоволення. При ухваленні нового судового рішення суд користується повноваженнями суду відповідної інстанції. За результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами Верховний Суд може також скасувати судове рішення (судові рішення) повністю або частково і передати справу на новий розгляд до суду першої або апеляційної інстанції. Судове рішення за наслідками кримінального провадження за нововиявленими або виключними обставинами може бути оскаржене в порядку, передбаченому цим Кодексом для оскарження судових рішень суду відповідної інстанції. З набранням законної сили новим судовим рішенням втрачають законну силу судові рішення інших судів у цьому кримінальному провадженні.

Беручи до уваги вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки останніми в своїх заявах та поясненнях в судовому засіданні не наведено будь - яких обґрунтованих підстав, що виключають можливість участі на даний час вказаної колегії суддів в даному судовому провадженні, що передбачені ст. 75 КПК України, адже рішення прийнято відповідно КПК України та Постанови Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04 листопада 2019 року (справа № 496/4533/17).
Таким чином, в заяві засуджених та їх захисника про відвід колегії суддів в складі: головуючого ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 75, 81 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяв засуджених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та їх захисника ОСОБА_8 про відвід колегії суддів в складі: головуючого ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:/підпис/

Судді:/підпис/ /підпис/

Згідно з оригіналом:

Суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1