Справа № 197/1226/20
Провадження № 1-кс/197/28/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2021 року слідчий суддя Широківського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Широке Дніпропетровської області клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна за кримінальним провадженням № 0000329 від 20.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення за ч.1 ст. 246 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Широківського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 26.04.2021 надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна за кримінальним провадженням № 0000329 від 20.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення за ч.1 ст. 246 КК України.

Зі змісту положень норм статей глави 17 КПК України випливає, що територіальна підсудність розгляду клопотання про скасування аерешту майна не визначена, однак відповідно до норм КПК України заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчій суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Таким чином з урахуванням положень ч.6 ст.9 КПК України зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 223-558/0/4-13 від 05.04.13.).
З урахуванням наведеного територіальна підсудність повинна визначатись за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 1-1640/0/4-13 від 15.10.13). Зазначені висновки викладено і в п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 04.06.10 , відповідно до якого, місцем розташування органу або роботи посадової особи слід вважати юридичну адресу такого органу.
Аналогічна за своїм змістом позиція міститься і у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні» (вих. № 223-1650/0/4-16 від 16 червня 2016 року), роз`яснено, що відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК України), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.
Правильним є застосування зазначеного правила і до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад ч. 1 ст.306, ч. 3 ст. 234, ст. 174 КПК тощо).
В період з 06.11.2015 по 31.12.2020 у смт. Широке існувало Широківське відділення поліції Криворізького відділу поліції ГУ НП в Дніпропетровській області. Криворізький відділ поліції ГУ НП України в Дніпропетровській області реорганізовано в Криворізьке районне управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, закріплення обслуговування територій та населення Широківської селищної, Карпівської, Гречаноподівської та Новолатівської сільських громад закріплено за ВП № 6 та ВП № 7 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.
Із матеріалів клопотання ОСОБА_3 слідує, що клопотання подано без дотримання правил підсудності, встановлених ст. 218 КПК України, оскільки юридична адреса ВП № 6 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, : м. Кривий Ріг, вул. Рудна, 7 , юридична адреса ВП № 7 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, : м. Кривий Ріг, вул. Салтиківська, 9-Б, що не відноситься до територіальної юрисдикції Широківського районного суду Дніпропетровської області, а віднесено до територіальної підсудності Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу.
Згідно з приписами ч.1 ст.409 КПК України та п.6 ч.2 ст.412 КПК України порушення правил підсудності являється істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що тягне за собою безумовне скасування судового рішення апеляційною інстанцією.
Керуючись аналогією закону, зокрема, п.2 ч.2 ст.304 КПК України, клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна підлягає поверненню останній з одночасним роз"ясненням їй права звернення з такою до Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу.
Керуючись ст.ст.132, 134, 218, 307, 369-372 КПК України,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна за кримінальним провадженням № 0000329 від 20.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення за ч.1 ст. 246 КК України повернути заявнику.
Роз"яснити ОСОБА_3 , що повернення клопотання не позбавляє її права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1