Провадження №1-кс/369/2219/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.08.2021 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001636 від 14.08.2021за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15; ч. 1 ст. 115 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчим відділом Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні зареєстрованому до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001636 від 14.08.2021за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15; ч. 1 ст. 115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 13 серпня 2021 року близько 13 години ОСОБА_4 , перебував в стані алкогольного сп`яніння, за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де в одній із кімнат побачив гр. ОСОБА_5 , який лежав на дивані та спав, з яким на передодні виник конфлікт. В цей час у ОСОБА_4 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, які супроводжувались почуттям незадоволеності та злості, виник кримінально протиправний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_5 .

Реалізуючи свій кримінально протиправний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_5 , ОСОБА_4 перебуваючи в тому ж місці, в той же час, в стані алкогольного сп`яніння, взяв до руки сокиру, яка знаходилась в будинку, та, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, свідомо допускаючи та бажаючи настання смерті ОСОБА_5 , цілеспрямовано та умисно наніс останньому один удар сокирою у лобну долю голови, спричинивши останньому тілесне ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми. Однак ОСОБА_4 не вчинив всіх дій, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця і кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від його волі.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та збереження майна, яке є речовими доказами у кримінальному провадженні у період часу 20 години 53 хвилин по 21 годину 30 хвилин 14.08.2021 року, у відповідності до ст. 237 КПК України було проведено огляд в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено дерев`яну рукоятку від сокири, яку було вилучено та упаковано в спеціальний пакет № INZ4065388, сокиру (топорище) зі слідами РБК було вилучено та упаковано в паперовий конверт із пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого, сліди РБК на підковдрі якою вкрите ліжко, з якої зроблено виріз, який вилучено та упаковано в паперовий конверт із пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого, з підлоги коридору було зроблено зіскоб сліду РБК та поміщено до паперового конверту з пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого, з підлоги кухні було зроблено зіскоб сліду РБК та поміщено до паперового конверту з пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого.

Зазначене вище майно постановою слідчого визнано речовим доказом, оскільки дане майно відповідає критеріям статті 98 КПК України, вилучені в ході огляду предмети зберегли на собі сліди вчинення злочину та використовувалися як знаряддя та засоби вчинення злочину.

У судове засідання слідчий не з`явився подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив суд задовольнити його.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.
У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001636 від 14.08.2021за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15; ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.
Накласти арешт на:

- дерев`яну рукоятку від сокири, упаковану в спеціальний пакет № INZ4065388;

- сокиру (топорище) зі слідами РБК упаковану в паперовий конверт із пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого;

- сліди РБК на підковдрі якою вкрите ліжко, з якої зроблено виріз, який упаковано в паперовий конверт із пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого;

- зіскоб сліду РБК який було зроблено з підлоги коридору, який упакований до паперового конверту з пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого;

- зіскоб сліду РБК який було зроблено з підлоги кухні, який упакований до паперового конверту з пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого.

Шляхом тимчасового позбавлення їх власника права розпоряджання, користування цим майном та його відчуження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1