печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 серпня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання старшого слідчого СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
До провадження слідчого судді надійшло вказане клопотання слідчого, погоджене із прокурором Київської місцевої прокуратури № 6 міста Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, яке обґрунтовано тим, що Печерським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, а Київською місцевою прокуратурою № 6 міста Києва процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000068 .

Вислухавши прокурора, який в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити, а підозрювана та її захисник в судовому засіданні просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, слідчий суддя вивчивши клопотання та дослідивши додані в його обґрунтування копії матеріалів кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

22 липня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру в незаконному збуті психотропної речовини, вчиненому організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Крім того, згідно з п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної, слідчим суддею враховані вимоги п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує ч. 5 ст. 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Слідчим у клопотанні, а прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, які обґрунтовують необхідність у обранні відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Приймаючи рішення про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 , запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, інкримінованого їй стороною обвинувачення.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 характеризуючі дані про її особу, стан здоров`я, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги, те, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти встановленим ризикам, а матеріали клопотання свідчать про наміри органу досудового розслідування не допустити ризики, які б підривали таке розслідування, що має на меті забезпечити всебічність, повноту і неупередженість дослідження обставин у даному кримінальному провадження.

Разом з цим, слідчий суддя приходить до висновку, що доводи сторони захисту щодо того, що цілодобовий домашній арешт є занадто обтяжливим запобіжним заходом, який позбавить підозрювану можливості навчатись не підтверджені об`єктивно доведеними даними, а тому не можуть слугувати підставою для застосування більш м`якого запобіжного заходу, враховуючи наявність ризиків, зазначених у клопотанні та доведеними прокурором в судовому засіданні, що дає підстави для висновку про задоволення клопотання.

Керуючись ст. 29, 33 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 179, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Застосувати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком до 01 жовтня 2020 року, заборонивши останній цілодобово залишати фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням надання останній невідкладної медичної допомоги.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першим викликом;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

- здати на зберігання у відповідні органи державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які надають право на виїзд з України;

- утримуватись від спілкування з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити в межах строку досудового розслідування до 01 жовтня 2020 року включно.

Копію ухвали слідчого судді направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_5 .

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1