УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2019 року cлідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, яке внесено до ЄРДР за № 620 190 000 000 004 91 від 16.04.2019 року, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , уточнивши та доповнивши яку заявник ставив питання про скасування повідомлення про підозру від 22.01.2019 року, яке складено та вручено заступником Генерального прокурора ОСОБА_6 у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України; скасування повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 13.05.2019 року, яке складено та вручено заступником Генерального прокурора ОСОБА_6 , у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 365 КК України та зобов`язання уповноваженої особи Генеральної прокуратури України вчинити дії щодо виключення з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей по кримінальному провадженню № 0000491 від 19.09.2019 року про зміну раніше повідомленої підозри від 13.05.2019 року.

В обґрунтування скарги особа, яка її подала посилається на те, що як повідомлення про підозру ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 289 КК України від 22.01.2019 року так і повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_7 за ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 365 КК України від 13.05.2019 року є передчасними та необґрунтованими. Повідомлення здійснено без дотримання встановленого порядку та способу вручення повідомлень, визначених положеннями КПК України. Зміст повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри вирішальною мірою ґрунтується на показаннях потерпілого, що є порушенням права на справедливий суд, визначеного ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи обставини події, яка виникла 19.09.2018 року в діях ОСОБА_5 відсутній склад інкримінованого кримінального правопорушення через відсутність суб`єктивної та об`єктивної сторони цього злочину.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 скаргу з уточненнями та доповненнями підтримала в повному обсязі, просила задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечувала в повному обсязі, просила відмовити у задоволенні, про що надала суду письмові заперечення з додатками.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги з доданими до неї документами, заперечення прокурора з додатками дійшов до таких висновків.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України передбачено право підозрюваного, його захисника чи законного представника оскаржити повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Слідчим суддею встановлено, що Центральним апаратом ДБР здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні провадженню № 0000491 від 16.04.2019 року за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 365, ч. 3 ст. 289 КК України.

Генеральною прокуратурою України 19.09.2018 року до ЄРДР внесено відомості за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 348, ч. 2 ст. 187 ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 365, ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 365 КК України за № 0002321. В межах даного кримінального провадження 22.01.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 289 КК України.

16.04.2019 року постановою прокурора Генеральної прокуратури ОСОБА_9 із наведеного вище кримінального провадження № 0002321 матеріали за підозрою ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 289 КК України та ОСОБА_8 за ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 365 КК України виділені в окреме провадження в оригінал та копіях, згідно реєстру та зареєстровано у ЄДРД за № 0000491.

13.05.2019 року Заступником Генерального прокурора України ОСОБА_6 здійснено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 365 КК України у кримінальному провадженні № 0000491 від 16.04.2019 року.

Наведене, спростовує доводи скарги, про те, що зазначення іншого номеру кримінального провадження в повідомленні про підозру від 22.01.2019 року нівелює процесуальне значення такого повідомлення як процесуального документу оскільки вбачається порушення норм ст. 277 КПК України.

Із поданої скарги вбачається, що підставою для скасування повідомлення про підозру заявник вважає, те що підозра ґрунтується на недостатніх та суперечливих доказах, ґрунтується в тому числі на суперечливих показах потерпілого, крім іншого порушено порядок повідомлення про підозру визначений КПК України із урахуванням посади підозрюваного.

Відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються Главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі, якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань. У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор.

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Доводи скарги, про те, що повідомлення про підозру ОСОБА_5 здійснено заступником Генерального прокурора України ОСОБА_6 , що є порушенням ч. 2 ст. 481 КПК України, оскільки остання на час повідомлення про підозру та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри не була виконувачем обов`язків Генерального прокурора, спростовуються положеннями ч. 3 ст. 481 КПК України, якою визначено крім іншого, що повідомлення про підозру працівникам НАБУ може здійснюватися в тому числі заступником Генерального прокурора.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України, не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ч.1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий. Слідчий суддя має визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до кримінального правопорушення, та чи є підозра обґрунтованою, щодо виправдання подальшого розслідування .

Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57).

Отже, на стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011року), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

За своїм змістом повідомлена 22.01.2019 року підозра та 13.05.2019 року повідомлення по зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 є законними та вмотивованими, відповідають вимогам ст.277 КПК України, при врученні повідомлення Заступником Генерального Прокурора дотримано вимоги ст.278 КПК України та положення Глави 37 КПК України.

Інші доводи сторони захисту про відсутність доказів причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення не є предметом розгляду слідчого судді, оскільки повинні перевірятися при розгляді обвинувального акту в суді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 277-278,303,305-307,309,371-372,481 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні , яке внесено до ЄРДР за № 620 190 000 000 004 91 від 16.04.2019 року залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1