Провадження № 1-кс/686/4648/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали за клопотанням старшого слідчого четвертого СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому ОСОБА_2 про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні №0001247,

встановив:

22.04.2021 року до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшло клопотання слідчого четвертого СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні №0001247.

У клопотанні зазначено, що воно подане старшим слідчим четвертого СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому ОСОБА_2 .

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає поверненню з таких підстав.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Відповідно до п.1 ст.160 КПК України сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.
Враховуючи положення закону, до початку розгляду клопотання слідчий суддя повинен переконатися, що клопотання подане саме особою, яка має таке право.
Між тим, вбачається, що встановити особу, яка подала клопотання, неможливо, оскільки воно подане не в письмовій формі, а у виді електронного документу та не підписане скаржником у порядку, передбаченому для підпису електронних документів.
Подання до суду клопотання в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи.
На виконання рішення Ради суддів України № 17 від 02.03.2018 р., яким було викладено в новій редакції Положення про автоматизовану систему документообігу суду, рішення Ради суддів України № 16 від 12.04.2018 р., наказу ДСА України від 22.12.2018 р. № 628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» у місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми «Електронний суд» в тестовому режимі.
Підсистема «Електронний суд» забезпечує обмін процесуальними документами (надсилання та отримання документів) в електронному вигляді органами та установами правосуддя, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу.
З огляду на вищезазначене, починаючи з дати прийняття наказу суди керуються вимогами розділу XI «Підсистема електронного суду» Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (у редакції рішення Ради суддів України 02.03.2018 № 17 зі змінами).
Отже, для подання процесуальних документів в електронній формі необхідно пройти передбачений підсистемою порядок реєстрації електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного підпису.
Порядок реєстрації викладено в повідомленні на веб-порталі «Судова влада» від 08.01.2019 р. за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1
Крім того, ІНФОРМАЦІЯ_2 від 10 січня 2019 року № 15-560/19 було роз`яснено, що інформація про учасника судового процесу формується з даних, що зазначені в електронному цифровому підписі.
Згідно з п. 2, 6 розділу ХІ вказаного Положення учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи. Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі ЕД та ЕКПД.
Суди та ОСП приймають подані ЕД як оригінали документів, а ЕКПД, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки.
За визначенням термінів та скорочень у розділі ІІ вказаного Положення: електронний документ (далі - ЕД) - оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора; електронна копія паперового документу (далі - ЕКПД) - результат повного відтворення інформації та реквізитів паперового документу у електронно-цифровій формі. Включає оптичний образ документу в форматі PDF, його текст у метаданих, реєстраційну інформацію, тощо; електронний цифровий підпис (далі - ЕЦП) - електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. ЕЦП використовується в АСДС для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).
Згідно з положеннями ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ це документ, інформація в якому зафіксована у виді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. При цьому, відповідно до положень ч.1 та ч. 2 ст. 6 цього Закону для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
Згідно з приписами ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".
Згідно п. 12, п. 23 ч. 1 ЗУ «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.
Відповідно до ч. 4 ст.18 Закону України «Про електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.
Положення КПК України не містять норм про можливість подачі до суду процесуальних документів в електронній формі, зокрема, у форматі WORD, JPG або PDF, шляхом їх надіслання на електронну пошту. Проте не виключається подання клопотань за правилами КПК України, сформованого в підсистемі «Електронний суд» та скріпленого електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».
Отже, законодавством на теперішній час передбачено два способи звернення до суду, зокрема до слідчого судді: шляхом надсилання клопотання у паперовому варіанті особою, яка його подає, підписаною нею та оформленою відповідно до вимог КПК України або у електронному вигляді за допомогою підсистеми «Електронний суд» у порядку, наведеному вище.
Надсилання клопотання у електронному вигляді на офіційну електронну адресу (електронну поштову скриньку) суду не є, за наведених обставин, належним способом звернення до суду, оскільки нормами КПК не передбачено можливості подання клопотання засобами електронної пошти.
Окрім того, до клопотання, направленого від імені старшого слідчого четвертого СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому ОСОБА_2 на електронну поштову скриньку суду не долучено будь-яких даних, необхідних для встановлення статусу особи, яка його подала, а саме клопотання не містить електронно-цифрового підпису, що унеможливлює ідентифікацію цієї особи, як суб`єкта звернення із клопотанням. Відсутність накладання електронного підпису на клопотанні підтверджується довідкою спеціаліста суду ОСОБА_3 .
Графічне зображення підпису у поданій скарзі не слугує належним підтвердженням для встановлення особи, яка подала скаргу.
За таких обставин слідчий суддя був позбавлений можливості перевірити право особи, яка подала клопотання, на звернення до суду із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів.
А тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню.
На підставі викладеного, керуючись ст. 160 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого четвертого СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому ОСОБА_2 про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні №0001247, повернути ініціатору клопотання.
Копію ухвали разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами надіслати особі, яка його подала.
Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.
Слідчий суддя Хмельницького
міськрайонного суду ОСОБА_1