Справа № 602/344/21
Провадження № 1-кс/602/27/2021
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" квітня 2021 р. Слідчий суддя Лановецького районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ланівці клопотання адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -

встановив:
Адвокат ОСОБА_2 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна, а саме: автомобіля марки DAF XF 460 FAR р.н. НОМЕР_1 , власником якого є ТОВ «Рихальський завод сухого молока», на який ухвалою слідчого судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 10 грудня 2020 року накладено арешт.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 10 грудня 2020 року накладено арешт на автомобіль марки DAF XF 460 FAR р.н. НОМЕР_1 , власником якого є ТОВ «Рихальський завод сухого молока» шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування, який зберігається на території ПАТ «Городенківськійвський сир завод» за адресою: м.Ланівці, вул..Незалежності,52В Тернопільської області.

У главі 10 КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування» перелічено види заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування, а не за місцем накладення арешту на майно.

В матеріалах справи міститься постанова прокурора у кримінальному провадженні начальника відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення обласної прокуратури про визначення підслідності від 23.03.2021 року, згідно якої визначено підслідність кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України у кримінальному провадженні № 0000491 від 06.12.2020 року за слідчим відділом Кременецького районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області.

Відтак на цей час кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Лановецького районного суду Тернопільської області.

За матеріалів клопотання адвоката ОСОБА_2 вбачається, що останній подав таке без дотримання правил підсудності, оскільки підслідність кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України у кримінальному провадженні № 0000491 від 06.12.2020 року визначено за слідчим відділом Кременецького районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області, який розташований в м.Кременець Тернопільської області, при цьому такий орган не входить до складу поліцейської діяльності відділення поліції № 2 (м.Ланівці) Кременецького районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області, який є лише структурним підрозділом Кременецького районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області.

Так, пунктом 1 частини 1 статі 34 КПК України визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 409 КПК України та п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України порушення правил підсудності являється істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що тягне за собою безумовне скасування судового рішення апеляційною інстанцією.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000491 слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про повернення вказаного клопотання.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 1-29, 34, 131-132, 170-174, 303-304, 369-372, 376 КПК України, суд
ухвалив :
Клопотання адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна- повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє його права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом, відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України.

Копію даної ухвали невідкладно надіслати адвокату ОСОБА_2 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1