Справа № 357/2418/20
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду та застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою

18 травня 2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

здійснивши підготовче провадження в м. Біла Церква за обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 000703, яке внесене до ЄРДР 20 лютого 2020 року, відносно ОСОБА_4 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, установив таке.

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.
До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

Воно мотивоване тим, що обвинувачений ОСОБА_4 обов`язки, передбачені КПК України не виконує, в підготовчі засідання не з`являється, про причини неявки не повідомляє, оголошувався в розшук, після закінчення якого знову не з`явився.

Вказане свідчить про умисне небажання ОСОБА_4 не з`являтися до суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Вважала, що ці обставини, разом з відомими даними про особу ОСОБА_4 свідчать про наявність підстав, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Натомість, відповідно до ст. 316 КПК України, прокурор ОСОБА_3 , після вирішення питань, передбачених ст. 314-315 КПК України, просила призначити судовий розгляд.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти призначення судового розгляду, просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, як безпідставно поданого.

Встановлені судом обставини із посиланням на докази.
Згідно із обвинувальним актом, ОСОБА_4 обвинуваться за ч. 2 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, за таких обставин.

«17 лютого 2020 року близько 14:40 год. ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, прийшов до філії ПТ «Ломбард Парус» № 70, що розташований по вул. Леваневського, 57 в м. Біла Церква Київської області. Перебуваючи у вказаному приміщенні, у ОСОБА_4 виник умисел на незаконне збагачення за рахунок чужого майна. Реалізовуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , умисно, повторно, таємно від оточуючих, з корисливих мотивів, будучи впевненим, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, з підлоги, біля каси філії ПТ «Ломбард Парус» № 70, викрав перфоратор марки «Зеніт ZPP-1250 DFR PROFI», який був виставлений на продаж, вартістю 1 329,67 грн., належного філії ПТ «Ломбард Парус» № 70.

Після чого, ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив філії ПТ «Ломбард Парус» № 70 майнової шкоди на суму 1 329,67 грн».

Згідно із ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 23 липня 2020 року ОСОБА_4 оголошувався в розшук.

Відповідно до листа Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області № 11555/109/1100/03-2021 від 16 квітня 2021 року, у зв`язку із встановленням місця знаходження ОСОБА_4 розшук завершений.

Згідно із обвинувальним актом, ОСОБА_4 раніше судимий, непрацюючий, розлучений, утриманців не має.

Відповідно до заявки на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення від 28 лютого 2019 року, ОСОБА_4 просив надсилати йому повістки на мобільний номер телефону НОМЕР_1 .

Положення закону та мотиви, якими керувався суд при постановленні ухвали.
Суд вважає, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 000703, яке внесене до ЄРДР 20 лютого 2020 року, відносно ОСОБА_4 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Судом підстав для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, не встановлено.

За результатами підготовки до судового розгляду вирішені питання передбачені ч. 2 ст. 315 КПК України, а саме: визначено дату та місце проведення судового розгляду, який вирішено проводити у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, представника потерпілого та обвинуваченого.
Будь-яких клопотань щодо здійснення судового виклику певних осіб для допиту, витребування певних речей чи документів, здійснення судового розгляду у закритому судовому засіданні учасниками кримінального провадження не заявлялось.

Отже, наявні умови для призначення судового розгляду у кримінальному у кримінальному провадженні № 000703, яке внесене до ЄРДР 20 лютого 2020 року, відносно ОСОБА_4 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Разом з цим, згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно із обвинувальним актом ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий.

Санкція ч. 2 ст. 185 КК України, передбачає покарання, у виді арешту на строк від трьох до шести місяців або обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк.

Отже, ОСОБА_4 є особою, до якої може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Суд зазначає, що при вирішенні питання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою в суді на стадії підготовчого провадження, значимим є вирішення питання про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Це обумовлюється тим, що на цій стадії суд, не перевіряє обґрунтованість підозри, оскільки остання перестала існувати і на її заміну висунуте обвинувачення.

Його обґрунтованість вирішується при ухваленні вироку, що визначено у ст. 368 КПК України.

Суд вважає, що прокурором ОСОБА_3 доведений ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_4 в підготовчі засідання від 25 травня 2020 року, 23 червня 2020 року, 23 липня 2020 року, не з`являвся.

При цьому, про причини неявки Білоцерківський міськрайонний суд Київської області не повідомляв.

Згідно із ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 23 липня 2020 року оголошувався в розшук, після встановлення місця знаходження в підготовче засідання від 26 квітня 2021 року не з`явився, про його час та місце повідомлявся під розписку, тобто в порядку ст. 135, 136 КПК України.

Судом установлено, що згідно із заявкою на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення від 28 лютого 2019 року, ОСОБА_4 просив надсилати йому повістки на мобільний номер телефону НОМЕР_1 .

Згідно з обвинувальним актом, його місцем реєстрації є АДРЕСА_1 , а проживання - АДРЕСА_2 .

Про їх зміну, він не повідомляв.

Натомість, судові виклики, ані засобами поштового зв`язку, ані за вказаним номером мобільного телефону ОСОБА_4 не отримує, вони повертаються не врученими.

Суд зазначає, що хоч і Кримінальним процесуальним кодексом України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання процесуальними правами є загально-правовим принципом і поширюється на всі галузі права. А відтак та обставина, що засуджений не отримував судові повідомлення, що надсилалися на вказану ним адресу, тобто не виявляв бажання прийти до поштового відділення для отримання судових повідомлень, та продовж майже півроку не цікавився станом розгляду обвинувального акта щодо нього і є проявом такого зловживання.
Отже, суд вважає, що вказані обставини свідчать про те, що ОСОБА_4 ухиляється та буде в подальшому ухилятися від суду.

В зв`язку із цим, суд вважає, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а досягнення мети запобіжного заходу визначеного у ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на поведінку ОСОБА_4 , відсутність у нього соціальних зв`язків, які заслуговують на довіру, неможливе, більш м`якими запобіжними заходами, аніж тримання під вартою.

Таким чином, викладене, свідчить про те, що наявні підстави, ст. 177 КК України, для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» від 15 грудня 2020 року № 1082-ХІ, установлено у 2021 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня - 2189 гривень, з 1 липня - 2294 гривні, з 1 грудня - 2393 гривні, а для основних соціальних і демографічних груп населення: … працездатних осіб: з 1 січня - 2270 гривень, з 1 липня - 2379 гривень, з 1 грудня - 2481 гривня.

Суд вважає, що з огляду на розмір заявленої, в обвинувальному акті, шкоди 1 329,67 грн., зазначених вище даних про особу ОСОБА_4 , установлений рівень ризику переховування від суду, який є високим, йому необхідно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави десять прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 10 х 2 270 = 22 700 грн.

Суд зазначає, що такий розмір застави гарантуватиме виконання ним покладених на нього КПК України обов`язків та не буде завідомо непомірним.

Суд вважає за доцільне, в разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 , обов`язки, передбачені п. 1, 2, 3, 6, 7 ч. 5 ст. 194 КПК України: з`являтись до суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; пройти курс лікування від алкогольної залежності; докласти зусиль до пошуку роботи.

Керуючись ст. 177, 178, 314-316, 331 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

призначити судовий розгляд на 21 травня 2021 року о 13:45 год., в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області за адресою: вул. Першотравнева, буд. 4 «а», м. Біла Церква, інд. 09100.

Здійснити судовий виклик прокурора, представника потерпілого, обвинуваченого та захисника.

Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на шістдесят днів, тобто до 16 липня 2021 року.

Взяти ОСОБА_4 під варту в залі суду.

Визначити ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 22 700 грн.

В разі внесення застави звільнити ОСОБА_4 з-під варти.

Застава може бути внесена обвинуваченим, так і іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право внести заставу в будь-який момент протягом строку дії ухвали.

В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки, передбачені п. 1, 2, 3, 6, 7 ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) з`являтись до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) пройти курс лікування від алкогольної залежності;

5) докласти зусиль до пошуку роботи.

В разі внесення застави, встановити двохмісячний строк дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків, який обчислювати починаючи з дня внесення застави.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, прокурором, обвинуваченим, захисником, безпосередньо до Київського апеляційного суду, протягом п`яти днів, з дня її оголошення, лише в частині застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В іншій частині, ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала суду в частині застосування запобіжного заходу підлягає до негайного виконання.

Ухвала набирає законної сили в порядку визначеному ст. 532 КПК України.

Повний текст ухвали проголошений 21 травня 2021 року о 08:10 год.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської областіОСОБА_1