Справа № 544/1066/21
пров. № 1-кс/544/288/2021
У Х В А Л А
іменем України
30 червня 2021 року м. Пирятин
Слідчий суддя Пирятинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
заступника начальника СВ ВП №1 Лубенського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 ,
заступника керівника Лубенської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши в залі суду м. Пирятин, клопотання заступника начальника СВ ВП №1 Лубенського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000205 від 08.11.2018 щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 та ч.2 ст. 191КК України, про арешт майна,
в с т а н о в и л а:

Заступник начальника СВ ВП №1 Лубенського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000205 від 08.11.2018 щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 та ч.2 ст. 191КК України.
В обґрунтування клопотання зазначає, що досудовим розслідуванням установлено, що рішенням першої сесії Сербинівської сільської ради Гребінківського району у червні-липні 2018 року, більш чіткої дати в ході досудового розслідування не встановлено, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на розтрату чужого майна шляхом зловживання своїм службовим становищем та видачі з цією метою службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів за наступних обставин. Так, 09.07.2018 року між Сербинівською сільською радою в особі сільського голови ОСОБА_5 з однієї сторони та фізичною особою підприємцем ОСОБА_7 укладено договір підряду №32-2018/ДБ на поточний ремонт асфальтобетонного покриття дороги по вулиці Першотравневій с. Сербинівка Гребінківського району Полтавської області. Вартість виконаних робіт згідно з даним договором становила 197 625 грн. 17 коп.

Згідно п. 1.1 вказаного договору у порядку та на умовах, визначених цим договором, підрядник бере на себе зобов`язання своїми силами і засобами, на власний ризик провести роботи по поточному ремонту асфальтобетонного покриття дороги по вулиці Першотравневій с. Сербинівка Гребінківського району Полтавської області. Відповідно до п. 3.1. договору вартість виконання робіт визначена договірною ціною та кошторисом, становить 197 625 грн. 17 коп.

Вимогами ст. 49 Бюджетного кодексу України передбачено, що розпорядник бюджетних коштів лише після отримання товарів, робіт і послуг відповідно до умов взятого бюджетного зобов`язання приймає рішення про їх оплату та надає доручення на здійснення платежу органу Казначейства України.

ОСОБА_5 , обіймаючи посаду Сербинівського сільського голови, будучи службовою особою, діючи умисно, з корисливих мотивів, зловживаючи своїм службовим становищем, маючи умисел на розтрату бюджетних коштів, розпорядником яких він був, у період часу з 10.07.2018 по 11.07.2018, у приміщенні Сербинівської сільської ради, що знаходиться за адресою:

с. Сербинівка, вул. Козацька, 2-б, Гребінківського району, Полтавської області, володіючи інформацією про реальну кількість, об`єми виконаних робіт на об`єкті, тобто вул. Першотравневій с. Сербинівка Гребінківського району Полтавської області, підписав попередньо підписані підрядником офіційні документи, а саме: акт №1 приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) від 11.07.2018 на суму 197 625 грн. 17 коп., який не відповідав дійсності та в якому ним же були засвідчені завідомо неправдиві відомості щодо обсягів виконаних робіт по вулиці Першотравневій с. Сербинівка Гребінківського району Полтавської області, оскільки на момент підписання вказаного акту фактично роботи виконані не були. В подальшому, ОСОБА_5 вищевказаний акт передав для оплати до Управління Державної казначейської служби України у Гребінківському районі Полтавської області.

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що в межах виконання договору підряду №32-2018/ДБ від 09.07.2018 акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт від 11.07.2018 не відповідає фактично проведеним будівельним роботам по ямковому ремонту вул. Першотравнева, що в

с. Сербинівка Гребінківського району Полтавської області. Акт приймання виконаних будівельних робіт №1 від 11.07.2018 відповідно до Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів органами Державної казначейської служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №309 від 02.03.2012, став підставою для реєстрації органом казначейського обслуговування бюджетних зобов`язань Сербинівської сільської радита подальшого перерахування бюджетних коштів на рахунок ФОП ОСОБА_7 . На підставі вищенаведеного акту приймання виконаних будівельних робіт через Управління Державної казначейської служби України у Гребінківському районі Полтавської області з рахунку Сербинівської сільської ради 12.07.2018 перераховані на розрахунковий рахунок ФОП ОСОБА_7 бюджетні кошти згідно платіжного доручення № 32 на суму 197 625,17 грн. з призначенням платежу - за поточний ремонт автодороги по вул. Першотравневій в с. Сербинівка (договір № 32-2018/ДБ від 09.07.2018).
З урахуванням зазначеного, ОСОБА_5 , обіймаючи посаду сільського голови Сербинівської сільської ради Гребінківського району Полтавської області, будучи службовою особою, шляхом зловживання своїм службовим становищем, розтратив бюджетні кошти та відносно яких він був розпорядником, шляхом підписання акту№1 приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) від 11.07.2018 на суму 197 625 грн. 17 коп. та подальшого безпідставного перерахування вказаних бюджетних коштів підряднику. Згідно висновку експертів №76/4248 від 29.08.2019 за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та економічної експертизи внаслідок протиправних дій ОСОБА_5 встановлено завищення обсягів робіт складає

197 625 грн. 17 коп.

Внаслідок вказаних дій ОСОБА_5 , ФОП ОСОБА_7 , без законних на те підстав, за роботи, які фактично виконанні не були, отримав на рахунок підприємства бюджетні кошти в сумі 197 625 грн. 17 коп.

21.05.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 заподіяв державі збитків на суму 197 625 грн. 17 коп., шляхом вчинення розтрати бюджетних коштів.

В рамках проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні процесуальним керівником в.о. заступника керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_8 підготовлено та долучено до матеріалів кримінального провадження цивільний позов до підозрюваного ОСОБА_5 , з метою відшкодування заподіяної своїми протиправними діями, шкоди державі на суму 197 625 грн. 17 коп.

З метою забезпечення позовної заяви та відшкодування заподіяних збитків необхідно арештувати майно яке перебуває у власності підозрюваного

ОСОБА_5 , а саме: автомобіль марки «ВАЗ 210930», номерний знак НОМЕР_1 .

Право власності на даний автомобіль підтверджується відповідно до довідки з Територіального сервісного центру МВС №5343 Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Полтавській області за вих. № 31/16-16-436 від 15.06.2021.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 та заступник керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_8 клопотання про арешт майна підтримали та просили його задовольнити з підстав, наведених у ньому.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 просив відмовити у задоволенні клопотання про арешт майна підозрюваного, посилаючись на необґрунтованість оголошеної ОСОБА_5 підозри, недоведеність розміру завданих збитків. Крім того, зазначив, що цивільний позов був заявлений прокурором безпідставно, без підтвердження підстав для представництва інтересів держави. Також слідчим не доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, зокрема можливості приховування знищення чи відчуження належного підозрюваному майна.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали справи, слідча суддя приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно п.4 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч.6 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Частиною 8 ст.170 КПК України передбачено, що вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
За приписами ч.3 ст.171 КПК України, у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України, суд відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведе, необхідність такого арешту. Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати, зокрема, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Встановлено, що в рамках проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні процесуальним керівником в.о. заступника керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_8 долучено до матеріалів кримінального провадження цивільний позов до підозрюваного ОСОБА_5 про стягнення завданої шкоди державі на суму 197 625 грн. 17 коп.

Водночас, до клопотання не долучено доказів розміру завданої діями цивільного відповідача майнової шкоди, у зв`язку з чим слідча суддя не має можливості визначити співмірність вартості майна, яке належить арештувати до розміру завданої шкоди.
Долучений до матеріалів справи висновок експертів №76/4248 від 29.08.2019 за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та економічної експертизи не містить висновку про розмір спричиненого місцевому бюджету Сербинівської сільської ради Гребінківського району збитків.

Крім того, слід зазначити, що прокурор, звертаючись до суду з позовом в інтересах держави, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Обгрунтовуючи підстави для представництва, прокурор у цивільному позові зазначив, що Гребінківська міська рада листом повідомила органи прокуратури про неможливість самостійно вжити заходів про стягнення завданих збитків. Водночас, у позові не зазначені реквізити указаного листа (зокрема дата його винесення), копію листа слідчим не долучено до матеріалів клопотання та не надано його оригіналу слідчому судді для дослідження в ході судового розгляду.
Крім того слідчий, всупереч ч.1 ст.173 КПК України належними та допустимими доказами не підтвердив своє обґрунтування можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження підозрюваним майна, на яке просить накласти арешт.
Таким чином, з урахуванням вказаних вимог закону, та з урахуванням відсутності доказів на підтвердження підстав подання клопотання про арешт майна підозрюваного, вищевказане клопотання не може бути задоволеним.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.110, 170-173, 372, 309 КПК України, слідча суддя,
у х в а л и л а :
В задоволенні клопотання заступника начальника СВ ВП №1 Лубенського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000205 від 08.11.2018 щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 та ч.2 ст. 191КК України про арешт майна відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідча суддя - ОСОБА_1