Справа № 203/94/18
Провадження № 1-кп/991/127/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 березня 2021 року Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 про призначення їй захисника для проведення окремої процесуальної дії у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002089 від 11 серпня 2016 року, за обвинуваченням

ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі П`ятницьке Волоконівського району Бєлгородської області, Російська Федерація, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 368, частиною третьою статті 369-2, частиною першою статті 354, частиною четвертою статті 27, частиною третьою статті 358, частиною четвертою статті 358 Кримінального кодексу України,

ОСОБА_6 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Дніпропетровськ Дніпропетровської області, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_3 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 358 Кримінального кодексу України,

ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у місті Каховка Херсонської області, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_4 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 358 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:
I. Історія провадження
1. У провадженні Вищого антикорупційного суду перебуває зазначене кримінальне провадження.

Ухвалою суду від 30 жовтня 2019 року у цьому кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання, а ухвалою від 28 лютого 2020 року - судовий розгляд.

2. 22 лютого 2021 року до суду надійшло клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 про призначення їй захисника для проведення окремої процесуальної дії отримання допуску до державної таємниці та дослідження ухвали слідчого судді Апеляційного суду міста Києва від 22 липня 2016 року.

В обґрунтування свого клопотання обвинувачена ОСОБА_4 зазначає, що з метою забезпечення можливості вирішення питання про надання допуску та доступу до державної таємниці, а також дослідження вказаної ухвали слідчого судді її захиснику - адвокату ОСОБА_8 необхідно прибути до Режимно-секретного відділу Вищого антикорупційного суду для написання відповідної заяви на ім`я голови суду, однак вона не має матеріальної можливості оплатити проїзд її адвоката ОСОБА_9 до міста Києва.

ІІ. Мотиви та обґрунтування суду
3. Проаналізувавши зміст клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 , колегія суддів приходить до наступних висновків.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що захист інтересів обвинуваченої ОСОБА_4 здійснює адвокат ОСОБА_9 (том № 2 а.с. 83-85).
4. Судом встановлено, що під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні зі Служби безпеки України отримано розсекречені матеріали, а саме протокол за результатами проведення негласного розшукового заходу аудіо-відеоконтролю особи від 15 лютого 2017 року № 14/5/2-554, складений за результатами виконання ухвали слідчого судді Апеляційного суду міста Києва ОСОБА_10 № 01-4846цт від 22 липня 2016 року. Вказаний протокол сторона обвинувачення має намір використати під час судового розгляду в якості доказу вчинення злочинів, які інкримінуються обвинуваченим у цьому кримінальному провадженні.
Зазначена ухвала суду була постановлена на підставі клопотання першого заступника Генерального прокурора України ОСОБА_11 про надання дозволу на проведення негласних оперативно-розшукових заходів, пов`язаних з тимчасовим обмеженням прав і свобод людини, № 21/3-3633цт від 21 липня 2016 року, з якого 18 серпня 2017 року знято гриф секретності, про що на адресу Апеляційного суду міста Києва спрямовано повідомлення № 06-17616-17 від 31 серпня 2017 року.
З метою надання стороні захисту та суду підтвердження допустимості як доказу протоколу за результатами проведення негласного розшукового заходу сторона обвинувачення неодноразово зверталась до Апеляційного суду міста Києва з клопотанням про розсекречення ухвали слідчого судді Апеляційного суду міста Києва ОСОБА_10 № 01-4846цт від 22 липня 2016 року, проте у задоволенні таких клопотань було відмовлено.
Крім того, ухвалою Вищого антикорупційного суду від 28 лютого 2020 року було відмовлено у клопотанні прокурора про витребування документів, а саме розсекреченої ухвали слідчого судді ОСОБА_10 від 22 липня 2016 року.
Ухвалою суду від 23 грудня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання прокурора про зобов`язання Київського апеляційного суду переглянути гриф секретності матеріального носія інформації, присвоєний ухвалі слідчого судді Апеляційного суду міста Києва ОСОБА_10 № 01-4846цт від 22 липня 2016 року, шляхом його скасування.
У зв`язку з викладеним, 19 січня 2021 року до Вищого антикорупційного суду надійшов лист прокурора ОСОБА_12 з проханням вжити заходів щодо забезпечення дослідження судом відповідно до вимог чинного законодавства про захист державної таємниці ухвали слідчого судді Апеляційного суду міста Києва ОСОБА_10 № 01-4846-цт від 22 липня 2016 року, до якого як додаток долучено вказану ухвалу з грифом «цілком таємно» (без додатку нетаємно).

Зміст вказаного листа (без додатку) був оголошений головуючим суддею у судовому засіданні 27 січня 2021 року.
У зв`язку з тим, що захисниками обвинувачених у вказаному кримінальному провадженні (в тому числі адвокатом ОСОБА_9 ) було повідомлено, що вони не мають допуску до державної таємниці, судом з метою забезпечення можливості дослідження ухвали слідчого судді Апеляційного суду міста Києва від 22 липня 2016 року, вирішення питання про надання допуску та доступу до державної таємниці, на їхні адреси направлено лист, в якому зазначено про необхідність прибути до Режимно-секретного відділу Вищого антикорупційного суду для написання відповідної заяви на ім`я голови вказаного суду (том № 13 а.с.223).
5. Частиною першою статті 53 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що суд залучає захисника для проведення окремої процесуальної дії в порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу, виключно у невідкладних випадках, коли є потреба у проведенні невідкладної процесуальної дії за участю захисника, а завчасно повідомлений захисник не може прибути для участі у проведенні процесуальної дії чи забезпечити участь іншого захисника або якщо обвинувачений виявив бажання, але ще не встиг залучити захисника або прибуття обраного захисника неможливе.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 49 Кримінального процесуального кодексу України суд зобов`язаний забезпечити участь захисника у кримінальному провадженні у випадках, якщо обвинувачений заявив клопотання про залучення захисника, але за відсутністю коштів чи з інших об`єктивних причин не може його залучити самостійно.

Як повідомила у своєму клопотанні обвинувачена ОСОБА_4 , вона не має можливості оплатити проїзд її захисника - адвоката ОСОБА_9 до Режимно-секретного відділу Вищого антикорупційного суду, розташованого у місті Києві, для написання відповідної заяви на ім`я голови вказаного суду про надання допуску та доступу до державної таємниці.
Таким чином, оскільки обвинувачена ОСОБА_4 заявила клопотання про залучення захисника, але у зв`язку з відсутністю коштів не може його залучити самостійно, суд вважає за необхідне її клопотання задовольнити та звернутись до Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у місті Києві для призначення обвинуваченій ОСОБА_4 захисника із числа адвокатів центру для проведення окремої процесуальної дії дослідження ухвали слідчого судді Апеляційного суду міста Києва від 22 липня 2016 року, за умови попереднього отримання допуску до державної таємниці.

6. Згідно з частиною третьою статті 517 Кримінального процесуального кодексу України до участі у кримінальному провадженні, яке містить відомості, що становлять державну таємницю, допускаються особи, які мають допуск до державної таємниці відповідної форми та яким надано доступ до конкретної секретної інформації (категорії секретної інформації) та її матеріальних носіїв.
Статтею 1 Закону України «Про державну таємницю» від 21 січня 1994 року № 3855-ХІІ (далі Закон № 3855-ХІІ) регламентовано, що категорія режиму секретності - категорія, яка характеризує важливість та обсяги відомостей, що становлять державну таємницю, які зосереджені в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях; ступінь секретності («особливої важливості», «цілком таємно», «таємно») - категорія, яка характеризує важливість секретної інформації, ступінь обмеження доступу до неї та рівень її охорони державою.

Відповідно до статті 27 Закону № 3855-ХІІ доступ до державної таємниці надається дієздатним громадянам України, яким надано допуск до державної таємниці та які потребують його за умовами своєї службової, виробничої, наукової чи науково-дослідної діяльності або навчання. Рішення про надання доступу до конкретної секретної інформації (категорії секретної інформації) та її матеріальних носіїв приймають керівники державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, у яких виконуються роботи, пов`язані з державною таємницею, або зберігаються матеріальні носії секретної інформації.
Згідно зі статтею 22 Закону № 3855-ХІІзалежно від ступеня секретності інформації встановлюються такі форми допуску до державної таємниці, зокрема:

- форма 1 - для роботи з секретною інформацією, що має ступені секретності «особливої важливості», «цілком таємно» та «таємно»;

- форма 2 - для роботи з секретною інформацією, що має ступені секретності «цілком таємно» та «таємно».

Ухвала слідчого судді Апеляційного суду міста Києва ОСОБА_10 № 01-4846цт від 22 липня 2016 року, яка має досліджуватися судом відповідно до вимог чинного законодавства про захист державної таємниці, має ступінь секретності «цілком таємно».

З урахуванням викладеного та з метою забезпечення можливості дослідження вищевказаної ухвали слідчого судді, суд вважає за необхідне звернутися до Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у місті Києві з метою призначити обвинуваченій ОСОБА_4 захисника для проведення окремої процесуальної дії дослідження ухвали слідчого судді Апеляційного суду міста Києва від 22 липня 2016 року, за умови попереднього отримання допуску до державної таємниці 1 (першої) чи 2 (другої) форми.
На підставі викладеного, керуючись статтями 49, 53, 369, 372, 376, 517 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :
1. Залучити обвинуваченій ОСОБА_4 захисника для проведення окремої процесуальної дії - дослідження ухвали слідчого судді Апеляційного суду міста Києва від 22 липня 2016 року № 01-4846цт.

2. Доручити Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у місті Києві призначити ОСОБА_4 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 358 Кримінального кодексу України (справа № 203/94/18, провадження № 1-кп/991/127/19), захисника для проведення окремої процесуальної дії - дослідження ухвали слідчого судді Апеляційного суду міста Києва від 22 липня 2016 року № 01-4846цт, за умови попереднього отримання допуску до державної таємниці 1 (першої) чи 2 (другої) форми.
3. Копію ухвали направити Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у місті Києві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_2