УХВАЛА
іменем України

2021 року квітня місяця 30 дня м. Дніпро

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Андріївки, Покровського району, Дніпропетровської області, громадянина України, маючого повну середню освіту, не одруженого, працюючого у ТОВ «Бест Украгро», на утриманні неповнолітніх та непрацездатних осіб не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

якому 30.04.2021 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:
Відповідно до клопотання слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 30.04.2021, погодженого з повноважним прокурором, ставиться питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 .
Клопотання обґрунтовується тим, що 29.09.2019 приблизно о 22 годині 40 хвилин ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом зі своїм братом ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та знайомим ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами відомості про яких виділене в окреме провадження, знаходились поблизу виходу з підземного пішохідного переходу розташованого на перехресті проспекту Слобожанського та вул. Калинової у м. Дніпрі.
Так, в цей же день 29.09.2019 приблизно о 22 годині 41 хвилин, з підземного пішохідного переходу на перехресті проспекту Слобожанського та вул. Калинової у м. Дніпрі, вийшов ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , разом зі своїм сином ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , а також з раніше йому знайомим ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та направилися в напрямку зупинки громадського транспорту по вул. Калиновій у м. Дніпро.
Далі, ОСОБА_4 в тому ж місці та в той же час, побачив ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які проходили повз, в цей час у останнього раптово виник злочинний умисел направлений на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, а саме на безпідставне спричинення тілесних ушкоджень раніше не знайомим йому ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .
Після чого, 29.09.2019 приблизно о 22 годині 41 хвилин, ОСОБА_4 , знаходячись поблизу виходу з підземного пішохідного переходу на перехресті проспекту Слобожанського та вул. Калинової у м. Дніпро, що є місцем руху пішоходів, тобто перебуваючи у громадському місці, реалізуючи свій раніше виниклий злочинний умисел направлений на хуліганські дії по мотивам явної неповаги до суспільства, швидко наблизився до раніше незнайомого йому ОСОБА_10 та нехтуючи загальноприйнятими нормами поведінки та моралі в суспільстві, діючи умисно, безпричинно, із хуліганських спонукань, грубо порушуючи громадський порядок в частині забезпечення спокійних та безпечних умов пересування громадян по проспекту Слобожанському у м. Дніпро, проявляючи явну неповагу до суспільства, що виразилось в бажанні продемонструвати факт своєї переваги над потерпілими, самоствердитись за рахунок їх приниження, в присутності ОСОБА_11 , зневажаючи раніше незнайомих йому ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , знаходячись в безпосередній близькості до останнього, стоячи обличчям до обличчя, висловився нецензурною лайкою та кулаком своє правої руки наніс один удар в область ока з лівої сторони обличчя.
В цей час же час та в цьому ж місці, ОСОБА_7 спостерігаючи за злочинними діями брата ОСОБА_4 , реалізуючи свій раніше виниклий злочинний умисел направлений на хуліганські дії по мотивам явної неповаги до суспільства, вчиненого групою осіб, із застосуванням заздалегідь заготовленого предмету, дістав із сумки, яка знаходилась у нього на плечі, предмет ззовні схожий на металеву телескопічну дубинку та почав наносити нею удари ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .
Так, в цей час же час та в цьому ж місці, ОСОБА_8 , спостерігаючи за злочинними діями ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , реалізуючи свій раніше виниклий злочинний умисел направлений на хуліганські дії по мотивам явної неповаги до суспільства, вчиненого групою осіб, із застосуванням заздалегідь заготовленого предмету, почав наносити руками та ногами удари по тулубу та голові ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .
Не зупиняючись на досягнутому, ОСОБА_7 , ОСОБА_4 разом з ОСОБА_8 29.09.2019 приблизно о 22 годині 42 хвилин, знаходячись на перехресті проспекту Слобожанського та вул. Калинової у м. Дніпрі поблизу виходу з підземного пішохідного переходу, де продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел направлений на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, а саме на безпричинне спричинення тілесних ушкоджень раніше не знайомому йому ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , вчиненому групою осіб, їх застосуванням заздалегідь заготовленого предмета, продовжували вчиняти хуліганські дії, але в цей момент потерпілий ОСОБА_9 , з метою припинення протиправних дій, розпилив вміст балона зі сльозогінною речовиною, внаслідок чого ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та ОСОБА_8 були змушені покинути місце вчинення злочину та відбігти по проспекту Слобожанському в напрямку вул. С. Ковалевської у м. Дніпро.
В подальшому, ОСОБА_7 , ОСОБА_4 разом з ОСОБА_8 приблизно о 22 годині 45 хвилин, знаходячись на розі будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , побачили, що у потерпілого ОСОБА_9 закінчилась сльозогінна речовина у балоні, тому повернулися назад на місце вчинення злочину, де з метою доведення розпочатого злочину до кінця, переслідували та наносили ОСОБА_10 та ОСОБА_9 тілесні ушкодження, припинивши свої дії після приїзду працівників патрульної поліції.
Внаслідок хуліганських дій ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , потерпілому ОСОБА_9 згідно з висновком судово-медичної експертизи №2416е від 01.09.2020 спричинено тілесні ушкодження у вигляді: закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, закритого перелому кісток носу зі зміщенням відламків, гематоми спинки носу, пара орбітальної гематоми ліворуч, двох забійних ран в тім`яно-потиличній області ліворуч, в лобній області праворуч.
Внаслідок хуліганських дій ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та ОСОБА_8 потерпілому ОСОБА_10 згідно з висновком судово-медичної експертизи №2416е від 01.09.2020 спричинено тілесні ушкодження у вигляді: внутрішньо-шкіряного крововиливу та садна на його тлі в лобній області праворуч ближче до межі росту волосся; забійної рани в надбрівній області праворуч; синця - на спинці носу ліворуч з переходом на нижню повіку лівого ока та в виличну область ліворуч; трьох крововиливів на червоній каймі верхньої губи праворуч та ліворуч з переходом на слизову оболонку відповідно, на червоній каймі нижньої губи на всьому протязі з переходом на слизову оборонку відповідно; двох внутрішньо-шкіряних крововиливів на шкірі над червоною каймою верхньої губи праворуч, на шкірі під червоною каймою нижньої губи по центру та праворуч з переходом частково на підборіддя; не менше 16-ти ділянок осаднення в тім`яній області по центру, по долонній поверхні правої кисті в проекції нігтьових фаланг 3-го, 4-го та 5-го пальців, основної фаланги 2-го пальця, по передній поверхні правого променево-п`ясного суглобу по ліктьовому краю, по долонній поверхні лівої кисті в проекції голівки 5-ї п`ясної кістки та нігтьової фаланги 5-го пальця, по передньо-зовнішній поверхні правої гомілки у верхній третині, по передньо-внутрішній поверхні правого колінного суглобу, по передній поверхні грудної клітини ліворуч між навкологрудинною та середньо-ключичною лінями в проекції 3-го міжребір`я.
Таким чином, умисні дії, ОСОБА_4 виразились в хуліганстві, тобто грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчинене групою осіб, із застосуванням предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень.
30.04.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
В судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання та обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на обставини, викладені у клопотанні, та наявність ризиків передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України. Так, ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено строк покарання від трьох до семи років. Крім того, наявний ризик переховуватися від слідства, а також можливість впливати на потерпілого та свідків.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти клопотання слідчого щодо обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив обрати йому запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, пояснивши, що він офіційно працює, проживає з братом, батьком та цивільною дружиною. Весь час з`являвся до слідчого, не переховувався від слідства, не розмовляв з потерпілими. Крім того, у день події він йшов з братом на друзями, Мурадови попросили цигарок, вони відповіли що не мають, в хід пішла нецензурна лайка з обох сторін і ОСОБА_12 -старший вдарив його ножем по руці, після чого почалася бійка. Свою вину він у пред`явленій підозрі не визнає, проте жалкує, що така подія мала місце бути.
Захисник ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Крім того, просив суд врахувати, що ОСОБА_4 має зареєстроване місце проживання, але фактично проживає у м. Новомосковську, позитивно характеризується, офіційно працює. Крім того, зазначив, що якщо суд і прийде до висновку про обрання запобіжного заходу, то просив застосувати особисте зобов`язання. Просив слідчого суддю також звернути увагу на те, що допит ОСОБА_4 в якості свідка від 18.10.2019 відбувся без захисника, хоча ОСОБА_4 просив про надання йому захисника.
Вислухавши думки учасників судового розгляду, вивчивши подане клопотання та надані слідчим матеріали, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , приходжу до наступних висновків.
Так, відповідно до Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001713 від 09.10.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, зафіксовано, що 08.10.2019 до АНД ВП звернувся ОСОБА_10 про те, що 29.09.2019 близько 23:00 години невідомі особи, знаходячись на зупинці громадського транспорту за адресою: м. Дніпро, на перехресті вул. Калинової та пр. Слобожанського, грубо порушували громадський порядок з хуліганських мотивів нанесли тілесні ушкодження ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (ЖЕО НОМЕР_1 ).
Про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, повідомлено 30.04.2021.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).
З приводу наявності обґрунтованої підозри, то якщо виходити з поняття "обґрунтована підозра", приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Такі факти та інформація, встановлені на підставі наступних доказів: протоколом прийняття заяви про вчинення злочину ОСОБА_10 від 30.09.2019; протоколом прийняття заяви про вчинення злочину ОСОБА_9 від 30.09.2019; протоколом огляду місця події від 29.09.2019; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 11.10.2019; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 06.11.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 16.07.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 12.10.2019; постановою про визнання та залучення до кримінального провадження речових доказів від 12.11.2019; протоколом перегляду відеозапису від 04.11.2019; постановою про визнання та залучення до кримінального провадження речових доказів від 14.10.2019; протоколом перегляду відеозапису від 04.11.2019; протоколом проведення слідчого експерименту з потерпілим ОСОБА_10 від 04.12.2019; висновком судово-медичної експертизи №894е від 25.03.2020; додатковим висновком судово-медичної експертизи №1101е від 27.04.2021; висновком судово-медичної експертизи №2416е від 01.09.2020; додатковим висновком експерта №37е від 06.01.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 02.02.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 31.03.2020; додатковим протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 28.04.2021; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 28.04.2021.
Слідчий суддя також враховую, що незважаючи на невизнання своєї провини, підозрюваний ОСОБА_4 не заперечує саму подію.
Як зазначив Конституційний Суд України у своєму рішенні №1-р/2017 від 23 листопада 2017 року, тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, пов`язаним із позбавленням особи свободи, який полягає в примусовій ізоляції підозрюваного, обвинуваченого шляхом поміщення його в установу тримання під вартою на певний строк із підпорядкуванням режиму цієї установи.
Відповідно до п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).
Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).
При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Сама лише навіть наявність серйозних підозр щодо участі у вчиненні тяжкого правопорушення та перспективи ухвалення вироку про значну міру покарання самі по собі не можуть бути виправданням обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання органу досудового розслідування про наявність в кримінальному провадженні ризиків, які обумовлюють доцільність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою фактично обґрунтовано лише у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 тяжкого злочину, який передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, що загрожує підозрюваному за умови доведеності його вини. Проте, сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, проте не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
Частиною 4 ст. 194 КПК України передбачено, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої статті 194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя повинен врахувати дані про особу підозрюваного. Так, ОСОБА_4 має достатні соціальні зв`язки, постійне місце проживання та реєстрацію, раніше не судимий, офіційно працевлаштований.
Під час розгляду клопотання, прокурором не доведено недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 інших більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним вище ризикам. Доказів необхідності застосування до підозрюваного саме найсуворішого запобіжного заходу і неможливості обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу, прокурором не наведено.
Відповідно до ч.ч.1,2,5 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
З урахуванням викладеного, приходжу до висновку, що необхідним та достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ч.1 ст. 177 КПК України, є запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту за місцем його фактичного проживання АДРЕСА_2 з 21-00 години до 05-00 години, з урахуванням графіку роботи з 6-00 години ранку. За таких обставин, у клопотанні органу досудового розслідування про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити, як і відмовити підозрюваному та захиснику щодо обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 196 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - відмовити.
Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 та заборонити підозрюваному ОСОБА_4 залишати житло з 21.00 до 05.00 години без дозволу слідчого, прокурора або суду строком до 27 червня 2021 року включно.
Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою; не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду з 21-00 до 05-00 години; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання, утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілим; з`являтися до слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 (м. Дніпро, вул. Новоселівська,17) кожного понеділка о 9-00 ранку.
Строк дії ухвали слідчого судді про тримання ОСОБА_4 під нічним домашнім арештом встановити з 30.04.2021 по 27.06.2021 включно.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу внутрішніх справ, який здійснює кримінальне провадження ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, який повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчого.
По закінченню цього строку та за відсутністю клопотання прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст.199 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід та обов`язок вважається скасованим.
На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1
30.04.2021