УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2021 рокуслідчий суддя Шевченківського районного суду м. ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0002376 від 08.12.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 368 КК України,-
В С Т А Н О В И В:

Прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з даним клопотанням, відповідно до якого просив обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави; розмір застави визначити в межах п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; не спілкуватись із працівниками відділів контролю за обігом зброї у сфері дозвільної системи управлінь превентивної діяльності ГУНП і працівниками ДПД НП України, зокрема з ОСОБА_6 , зі своїми колишніми підлеглими ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , (без дозволу прокурора), а також з іншими свідками і учасниками даного кримінального провадження; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.
Клопотання мотивовано тим, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.12.2020 за №0002376, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 368 КК України.
Згідно клопотання прокурора, 23.06.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у одержанні неправомірної вигоди службовою особою для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, за попередньою змовою групою осіб, а також про те, що він підозрюється у одержанні неправомірної вигоди службовою особою для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, за попередньою змовою групою осіб, повторно, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 368 КК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, обґрунтовується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: матеріалами контррозвідувальної справи СБУ; протоколами обшуків, в ході яких вилучені: дозволи за підписом ОСОБА_6 , грошові кошти, довідки, журнали реєстрації видачі поліграфічної кореспонденції - бланків дозволів, ін.; відеозаписами з камер відеоспостереження встановлених у відділеннях ТОВ «Нова Пошта»; оригіналами вилучених при обшуках особових справ власників зброї; протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій - огляд кореспонденції, що пересилається державними та недержавними операторами поштового зв`язку.
Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаних злочинів, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, виникла необхідність у обранні відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді застави.
Враховуючи вищевикладене, прокурор звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.
Захисник та підозрюваний ОСОБА_5 з приводу задоволення клопотання заперечували. Захисник зазначила, що підозрюваний постійно з`являвся на виклик слідого, з лютого 2021 року звільнений з роботи, має травму і потребує оперетивного втручання, у звя`зку з чим, просила у випадку, якщо слідчий суддя прийде до висновку про необхідність обрання запобіжного заходу - обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання або зменшити розмір застави з огляду на те, що у ОСОБА_5 перебувають на утриманні двоє неповнолітніх дітей і на даний час він не працює.
Заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів клопотання та встановлено слідчим суддею, Головним слідчим управлінням Служби безпеки України, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.12.2020 за №0002376, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 368 КК України.
23.06.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у одержанні неправомірної вигоди службовою особою для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, за попередньою змовою групою осіб, а також про те, що він підозрюється у одержанні неправомірної вигоди службовою особою для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, за попередньою змовою групою осіб, повторно, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 368 КК України.

Відповідно до ч.1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.
Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, беручи до уваги наявні в матеріалах клопотання копії матеріалів кримінального провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Щодо застосування заявленого запобіжного заходу у вигляді застави, вирішуючи питання про визначення її розміру та існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків, слідчий суддя зазначає наступне.
З долучених до матеріалів клопотання матеріалів кримінального провадження, змісту клопотання та наданих прокурором в судовому засіданні пояснень, слідчий суддя приходить до висновку, що в даному конкретному випадку прокурором доведено наявність існування ризику, що підозрюваний може вживати заходів щодо переховування чи ухилення від органів досудового розслідування та/або суду враховуючи тяжкість покарання, передбаченого санкцією ч.3 ст. 368 КК України.
Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням окрім обставин кримінального правопорушення, ще й майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.
Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, заявник стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.
Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
При визначенні розміру застави, слідчий суддя також враховує дані про особу підозрюваного, його вік, майновий та сімейний стан, зокрема, наявність на утриманні у підозрюваного двох неповнолітніх дітей, та ту обставину, що підозрюваний звільнений зі служби в поліції і на даний час не працює, обставини кримінальних правопорушень у вчиненні яких він підозрюється, та вважає доцільним визначити останньому заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 90800 гривень, оскільки саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, і таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст. 178, 182,183 КПК України.
Одночасно, враховуючи доведені прокурором обставини, слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та суду, а також покласти на нього виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. 177, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України,

У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави.
Визначити ОСОБА_5 заставу - 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 90800 (дев`яносто тисяч вісімсот) гривень, що в достатній мірі буде гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок для внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що підозрюваний зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі Шевченківського районного суду м. Києва.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , у разі внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;
- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- не спілкуватись із працівниками відділів контролю за обігом зброї у сфері дозвільної системи управлінь превентивної діяльності ГУНП і працівниками ДПД НП України, зокрема з ОСОБА_6 , зі своїми колишніми підлеглими ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 (без дозволу прокурора), а також з іншими свідками і учасниками даного кримінального провадження;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді обов`язків - до 23 серпня 2021 року включно.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1