Справа № 643/709/21
Провадження № 1-кп/643/839/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.03.2021 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисників-адвокатів - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

обвинувачених - ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Московського районного суду м. Харкова клопотання представника власника майна, ОСОБА_16 ОСОБА_17 про скасування арешту майна та розгляд справи в режимі відео конференції в рамках кримінального провадження за №0000890 від 07.07.2017, який надійшов від прокуратури Харківської області за обвинуваченням

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України,

-у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України,

ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянки України,

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України,

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянки України,

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України,

ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ,

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України,

ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянки України,

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України,

ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , громадянина України,

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України,

ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , громадянки РФ,

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває зазначений обвинувальний акт у кримінальному провадженні.

По справі призначене підготовче судове засідання на 12.03.2021. На адресу суду 09.03.2021 надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_16 - ОСОБА_17 , в якому останній прохає скасувати арешт майна, яке належить ОСОБА_16 , накладений на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 31.07.2020 в рамках кримінального провадження за №0000890 від 07.07.2017. При цьому представник в своєму клопотанні посилається на ті обставини, що у органів досудового розслідування відсутня інформація про те, що арештоване майно має значення для цього кримінального провадження, та може використано у якості доказу, тому в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, оскільки майно, на яке накладено арешт належить як ОСОБА_16 так і її матері, та тривале тримання вилученого майна під арештом позбавляє власника конституційного права на володіння, користування і розпорядження своєю власністю відповідно до положень ст.41 Конституції України.

Крім цього, 11.03.2021 від представника ОСОБА_16 - ОСОБА_17 надійшло клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції, в якому він зазначає, що підготовче засідання по справі призначено на 12.03.2021 о 11-30 годині, але він буде відсутній з підстав занятості в інших судових процесах, тому прохає ухвалити рішення про здійснення дистанційного судового провадження.

У суді 12.03.2021 прокурор категорично заперечував проти задоволень клопотань представника власника майна ОСОБА_16 - ОСОБА_17 , при цьому зазначив, що дане клопотання є передвчасним, оскільки по справі не призначений судовий розгляд, крім цього майно, яке є предметом клопотання, та яке належить ОСОБА_16 визнано речовим доказом по справі. Стосовно клопотання про здійснення дистанційного судового провадження, прокурор вважав необгрунтованим, та таким, що не підлягає задоволенню.

Присутні у суді обвинувачені та їх захисники в повному обсязі підтримали позицію прокурора, прохали суд відмовити в задоволенні клопотань представника власника майна ОСОБА_16 - ОСОБА_17 .

Потерпілі по кримінальному провадженню звернулись до суду із письмовими заявами, в яких прохали розгляд справи провести за їх відсутністю.

Суд, вивчивши доводи клопотання та долучені до нього матеріали, вивчивши матеріали кримінальної справи, встановив наступне.

Відповідно до положень ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі:

1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин;

2) необхідності забезпечення безпеки осіб;

3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого;

4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження;

5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує.

Аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового провадження в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового провадження в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

Випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому провадженні в режимі відеоконференції не визначені у законі. Проте, необхідність здійснення відеоконференції, на думку суду, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби.

Крім того, завантаженість у роботі Московського районного суду м. Харкова, зокрема кількості справ, що розглядаються суддями цього суду в режимі відеоконференції об`єктивно та значною мірою ускладнює організацію розгляду в такому режимі, про який прохає заявник.

Більш того, представником власника майна не надано доказів про його зайнятість в інших судових процесах, та доказі які б свідчили про неможливість з`явитися до суду власника майна ОСОБА_16 ..

Враховуючи відсутність виключних обставин для здійснення розгляду підготовчого судового засіданні в режимі відеоконференції, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотань про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Як вбачається з наданих матеріалів, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 31.07.2020, задоволено клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000890 від 07.07.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191 КК України. Накладено арешт на тимчасове вилучене 29.07.2020 під час проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , належне ОСОБА_16 .

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. При вирішенні клопотання про скасування арешту майна, суд враховує підстави для арешту майна, зокрема, що арешт майна застосовується з метою забезпечення цивільного позову.

При вирішенні питання про накладення арешту, слідчий суддя керувався положеннями ст. ст. 170 -173 КПК України.

Відповідно до ст.ст.22,26 КПК України, кримінальний процес являється змагальним і диспозитивним, що полягає у вільному подані учасниками процесу до суду доказів на підтвердження своєї позиції та захисту своїх інтересів.

Поряд із цим, заявником з урахуванням припису змагальності клопотання не надано суду доказів, які б спростовували обставини, що стали підставою для накладення арешту. Враховуючи обставини справи, наявність великої кількості потерпілих, на переконання суду, скасування арешту майна може призвести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Аналізуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що заявником не доведено, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Будь-яких доказів, що обґрунтовують та доводять відсутність потреби в подальшому застосуванні арешту майна, суду не надано. На даний час судове провадження триває, та підстави для скасування арешту відсутні.

Керуючись ст.ст. 174, 309, ст.ст. 368, 371,372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника власника майна ОСОБА_16 , адвоката ОСОБА_17 про розгляд справи в режимі відеоконференції відмовити.

У задоволені клопотання представника власника майна ОСОБА_16 , адвоката ОСОБА_17 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1