Провадження №: 1-кс/755/2870/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" червня 2021 р. м. Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001838, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України,

УСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором, уповноваженим здійснювати процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, про арешт майна, в якому просить накласти арешт на шорти спортивні сірого кольору з білими полосками, на яких наявні плями невідомої речовини, та резинові кеди по типу «коралок» голубого кольору з плямами речовини невідомого походження, які були вилучені в ході особистого обшуку ОСОБА_5 .

Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 в судове засідання не прибув, надавши заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій зазначив, що клопотання підтримує.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 23.06.2021 року щодо власника майна - ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, у зв`язку із чим особа в судове засідання не прибула.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 в судове засідання не прибула.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши зміст клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001838, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.06.2021 року приблизно о 19 год. 30 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебував біля блок-контейнеру, розташованого на 26-й лінії по вул. Садовій у місті Києві. В цей момент між ОСОБА_5 та потерпілим ОСОБА_7 на ґрунті особистих неприязних відносин виник конфлікт, під час якого у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на умисне спричинення смерті ОСОБА_7 . В цей час гр. ОСОБА_7 після конфлікту, який стався біля вогнища, що було розпалено поряд із блок-контейнером, де варив їсти ОСОБА_5 , пішов до місця фактичного проживання ОСОБА_5 - у ліву частину (кімнату) блок-контейнеру - та ліг на матрац останнього.

ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на умисне протиправне позбавлення життя, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, і свідомо допускаючи їх настання, зайшов до кімнати, яка знаходилась в блоці-контейнері, де лежав на матраці ОСОБА_7 , взяв до правої руки зі столу кухонний ніж та наніс два цілеспрямовані удари в грудну клітину потерпілому ОСОБА_7 . Після отриманих травм настала смерть потерпілого ОСОБА_7 .

22 червня 2021 року ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

23 червня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Так, 22.06.2021 в період часу з 17 години 05 хвилин по 17 годину 15 хвилин слідчим слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 під час затримання ОСОБА_5 на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223, було проведено обшук затриманої особи, під час якого було виявлено та вилучено: перстень із металу з каменем; дві мотузки з кулонами; шорти спортивні сірого кольору з білими полосками, на яких наявні плями невідомої речовини; резинові кеди по типу «коралок» голубого кольору з плямами речовини невідомого походження.

Постановою старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 від 23.06.2021 вказані вище речі були визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні, а відтак, підпадають під визначений кримінальним процесуальним законодавством перелік майна, на яке може бути накладено арешт.

Накладення арешту на вказане майно забезпечить збереження речових доказів, унеможливить їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, оскільки вони містять відомості, які маються суттєве значення для доказування у кримінальному провадженні.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням дійшов висновку, що наявні достатні підстави вважати, що майно, на арешті якого наполягає орган досудового розслідування, відповідає вимогам, визначеним ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки речі та предмети являються доказом злочину, а саме - зберегли на собі його сліди та містять інші відомості (інформацію), які можуть бути використанні з метою встановлення істини та проведення всебічного, повного розслідування кримінального провадження, а також можуть слугувати доказами у встановленні певних обставин під час здійснення досудового розслідування. Враховуючи наведене, потреби кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, як арешт майна.

При цьому, відомостей щодо негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Крім того, слід зазначити, що вилучене під час особистого обшуку майно співвідноситься із обставинами кримінального провадження, а тому є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту вилученого під час проведення слідчих дій майна.

Водночас слідчий суддя враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. За таких обставин, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 22.06.2021 під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, з метою забезпечення збереження речових доказів, а саме: шорти спортивні сірого кольору з білими полосками, на яких наявні плями невідомої речовини, та резинові кеди по типу «коралок» голубого кольору з плямами речовини невідомого походження.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8