У Х В А Л А
Справа № 185/4299/21

Провадження № 1-кс/185/1448/21

13 серпня 2021 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000286 від 11.05.2021, за ознаками кримінального правопрушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Павлоград Дніпропетровської області, громадянина України, який не працює, проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В :
В провадженні СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000286 від 11.05.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

16 червня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України

Ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 червня 2021 року задоволено клопотання слідчого, про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 та застосовано відносно останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 14 серпня 2021 року.

10 cерпня 2021 року постановою керівника Павлоградської окружної прокуратури було продовжено строк досудового розслідування до 3 місяців, тобто до 14 вересня 2021 року.

10 серпня 2021 року підозрюваному ОСОБА_5 було вручено клопотання про продовження строку тримання під вартою до 14 вересня 2021 року.

13 серпня 2021 року, клопотанням, яке надійшло для розгляду слідчому судді, слідчий порушує питання продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 .

В порядку до ч.2 ст.185 КПК України, прокурором заявлено клопотання про зміну запобіжного заходу, яке обґрунтовано тим, що якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу слідчому, прокурору стали відомі інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу, він зобов`язаний доповнити або змінити клопотання. Зокрема 10 серпня 2021 року від підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 надійшла заява, у якій підозрюваний має намір співпрацювати зі слідством, в тому числі викривати протиправну діяльність інших підозрюваних, а саме ОСОБА_7 та ОСОБА_8 в частині вчинення ними тяжкого злочину. У зв`язку з вищевикладеним, приймаючи до уваги, що підозрюваний ОСОБА_5 в частині виконання своєї ролі під час вчинення злочину визнав свою вину, щиро розкаявся, останній викриває дії інших підозрюваних, матеріали відносно яких виділено в окреме кримінальне провадження №0000548 від 14.07.2021, сприяє досудовому розслідуванню, прокурор прийшов до висновку, що доцільно застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, замінити раніше скероване клопотання до суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на інший запобіжний захід, а саме - домашній арешт.

Підозрюваний не заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, не оспорював обґрунтованість підозри, та своєї провини у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Його захисник адвокат ОСОБА_6 висловив позицію узгоджену зі своїм підзахисним.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, думку підозрюваної, яка не оспорювала обґрунтованості підозри та своєї причетності до вчинення зазначеного злочину, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та у сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.

На виконання в вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_5 встановлено, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, який згідно виду та розміру покарання, визначеного в санкції частини статті у відповідності до положень ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений під час розгляду клопотання, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Перевіряючи доводи клопотання, в тому числі і щодо зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, слідчий суддя зобов`язаний: перевірити наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; оцінити наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК; оцінити в сукупності обставини, зазначені законодавцем в ч.1 ст. 178 КПК; виконати всі дії при розгляді клопотання, передбачені ст.193 КПК; встановити доведеність неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів (п.3 ч.1 ст.194 КПК).

З метою забезпечення права особи на свободу та особисту недоторканність, що гарантується ст. 5 ЄКПЛ, доцільно застосовувати (враховувати) правову позицію ЄСПЛ, яка викладена в рішенні ЄСПЛ «Навальний проти Росії (№ 2)» (Navalnuyy v. Russia №2) , № 43734/14, від 09 квітня 2019 року при оцінці пропорційності інкримінованого особі кримінального правопорушення відносно запобіжного заходу про застосування якого просить сторона обвинувачення.

Важливим моментом в контексті оцінки доводів щодо застосування запобіжного заходу є й питання оцінки співвідношення між собою тяжкості інкримінованого особі кримінального правопорушення з оцінкою міцності соціальних зв`язків підозрюваного, про що зазначено в рішенні ЄСПЛ у справі «W. проти Швеи?царіі?» (від 26 січня 1993 року, серія А, № 254-А, пункт 33) - ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку; це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такии? и?ого незначнии? ступінь, якии? не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, и?ого моральні переконання, маи?новии? стан і зв`язки з державою, в якіи? він зазнає судового переслідування, а також контакти підозрюваного.

На обліку у лікаря психіатра та лікаря нарколога підозрюваний не перебуває, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.

Крім того, під час визначення підстав для застосування конкретного виду запобіжних заходів також слід ураховувати правило, що закріплено ч. 3 ст. 176 КПК України, - слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику чи ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Отже, ще однією складовою підстав застосування конкретного запобіжного заходу є наявність відомостей про те, що іншими запобіжними заходами виконання завдання кримінального провадження є неможливим.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_5 , на даному етапі кримінального провадження не встановлено.

При цьому, слідчий суддя бере до уваги посилання прокурора на необхідність зміни підозрюваному запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт, оскільки підозрюваний зможе виконувати покладені на нього разом із обранням такого запобіжного заходу обов`язки.

Враховуючи вказані обставини слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді, з покладенням на підозрюваного передбачених у ч.5 ст.194 КПК України низки обов`язків.

Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування.

Положеннями ч.3 ст.206 КПК України передбачено, що слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.

Оскільки розглядом клопотання не встановлено обставин, які пов`язані з подальшим триманням під вартою підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність його негайного звільнення з під варти.

Обставин, передбачених ч.8 ст.206 КПК України при розгляді клопотання про звільнення підозрюваного з-під варти слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 205 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВУ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000286 від 11.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення.

Підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 звільнити з під варти негайно.

Клопотання прокурора Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з тримання під вартою на домашній арешт задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,народження, наступні обов`язки:

- заборонити цілодобово покидати приміщення квартири АДРЕСА_2 , де він фактично проживає та зареєстрований.

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора та суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Строк дії ухвали до 14 вересня 2021 року.

Зобов`язати орган Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.

Контроль за виконанням підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , домашнього арешту покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває справа

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1