Постанова

іменем України
16 лютого 2021 року

м. Київ
справа № 760/20769/17
провадження № 51-3171км20

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу представника потерпілого ПАТ АБ «Укргазбанк» адвоката ОСОБА_8 на ухвалу Київського апеляційного суду від 23 червня 2020 року.

Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 20 травня 2020 року звільнено підозрюваного ОСОБА_9 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України (далі КК), на підставі ст. 49 КК у зв`язку з закінченням строків давності та закрито кримінальне провадження за підозрою ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361 КК.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 червня 2020 року на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) залишено без задоволення клопотання представника потерпілого ПАТ АБ «Укргазбанк» адвоката ОСОБА_8 про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 20 травня 2020 року та повернуто йому апеляційну скаргу.

Вимоги касаційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі з доповненнями представник ПАТ АБ «Укргазбанк» адвокат ОСОБА_8 , посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить ухвалу апеляційного суду скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. Вважає ухвалу апеляційного суду про відмову в поновленні строку апеляційного оскарження незаконною і такою, що не відповідає вимогам ст. 395 КПК. Вказує на те, що строк апеляційного оскарження пропустив із незалежних від його волі та бажання причин, зазначаючи, що лише 29 травня 2020 року отримав оскаржувану ухвалу, а тому лише з цього часу мав можливість оскаржити прийняте судом першої інстанції рішення.

Позиції інших учасників судового провадження
Представник ПАТ АБ «Укргазбанк» адвокат ОСОБА_6 підтримав касаційну скаргу та просив її задовольнити.
Захисник ОСОБА_7 вважав касаційну скаргу необґрунтованою та просив ухвалу апеляційного суду залишити без зміни.
Прокурор ОСОБА_5 вважала касаційну скаргу обґрунтованою та просила скасувати оскаржуване судове рішення і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Мотиви Суду
Заслухавши доповідь судді, доводи представника ПАТ АБ «Укргазбанк» адвоката ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 та прокурора ОСОБА_5 , перевіривши матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню на таких підставах.
Відповідно до ч. 1 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин.
У п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК передбачено, що підставою для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. При цьому істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення (ч. 1 ст. 412 КПК).
Згідно зі ст. 370 і ч. 2 ст. 418 КПК ухвала суду апеляційної інстанції повинна бути законною, обґрунтованою і вмотивованою. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
У п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК встановлено, що апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на інші ухвали суду першої інстанції протягом семи днів з дня її оголошення.
Апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення (п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК).
Частиною 1 ст. 117 КПК передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо судом буде визначено поважність причин його пропуску.
Виходячи із змісту норм процесуального закону, під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Водночас у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27 травня 2019 року (провадження № 51-6470 кмо18) сформовано висновок про те, що у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.
Як убачається з ухвали Київського апеляційного суду від 23 червня 2020 року, постановляючи на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК ухвалу про повернення апеляційної скарги представника потерпілого ПАТ АБ «Укргазбанк» адвоката ОСОБА_8 , суд апеляційної інстанції зазначив, що представник потерпілого не навів підстав, які би в дійсності перешкоджали подати апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції в строк, передбачений для її оскарження, і були непереборними.
При цьому суд мотивував своє рішення тим, щопредставник потерпілого не лише був повідомлений про дату та час розгляду кримінального провадження, а й брав участь у судовому засіданні 20 травня 2020 року, надавав свої пояснення щодо клопотання прокурора, а також був повідомлений про час та дату оголошення ухвали суду першої інстанції, що підтверджується журналом та аудіозаписом судового засідання і не оспорювалось представником потерпілого в судовому засіданні апеляційної інстанції. А тому, на думку колегії суддів апеляційного суду, його доводи про те, що оскаржувану ухвалу суду першої інстанції він отримав 29 травня 2020 року, не вказують на поважні причини пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки у представника потерпілого з 21 травня 2020 року були всі можливості для реалізації свого права на оскарження зазначеної ухвали.
Однак, наведене рішення про залишення без задоволення клопотання представника потерпілого ПАТ АБ «Укргазбанк» адвоката ОСОБА_8 про поновлення строку на апеляційне оскарження не ґрунтується на вказаних вище вимогах кримінального процесуального закону.
Як убачається із матеріалів провадження, ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 20 травня 2020 року було звільнено підозрюваного ОСОБА_9 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 366 КК, на підставі ст. 49 КК у зв`язку з закінченням строків давності, а кримінальне провадження щодо нього у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361 КК, закрито.
При цьому представник потерпілого ПАТ АБ «Укргазбанк» адвокат ОСОБА_8 лише 1 червня 2020 року подав апеляційну скаргу на вказану ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва, в якій виклав такожклопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.
Обґрунтовуючи своє клопотання, представник потерпілого вказував на те, що оскаржувану ухвалу суду першої інстанції він отримав лише 29 травня 2020 року, у зв`язку з чим зазначені обставини просив визнати поважними.
Постановляючи ж ухвалу про залишення без задоволення клопотання представника потерпілого ПАТ АБ «Укргазбанк» адвоката ОСОБА_8 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 20 травня 2020 року, суд апеляційної інстанції не врахував зазначених у клопотанні мотивів щодо причин пропуску цього строку, не перевірив причини його пропуску з точки зору поважності наявності/відсутності обставин, що об`єктивно перешкодили захиснику вчасно подати апеляційну скаргу, а саме щодо неоголошення тексту зазначеної ухвали 20 травня 2020 року та відсутності реальної можливості отримати копію ухвали суду раніше, ніж 29 травня 2020 року та оскаржити її.
Так, відповідно до технічного запису судового засідання від 20 травня 2020 року головуюча суддя ОСОБА_10 , оголошуючи про вихід суду до нарадчої кімнати, повідомила про те, що оголошення прийнятого судом рішення відбудеться «завтра о десятій годині», тобто 21 травня 2020 року. Разом із тим, у матеріалах провадження відсутній запис судового засідання від зазначеної вище дати, натомість наявний ще один журнал судового засідання від 20 травня 2020 року, фіксування якого за допомогою технічних засобів на підставі ч. 4 ст. 107 КПК не здійснювалось та відповідно до якого саме 20 травня 2020 року судом було оголошено повний текст ухвали.
Водночас у матеріалах провадження міститься супровідний лист Солом`янського районного суду м. Києва від 25 травня 2020 року про направлення засудженому ОСОБА_9 копії ухвали від 20 травня 2020 року, проте відсутні будь-які документи, які би підтверджували направлення копії цієї ухвали потерпілому або його представнику. А про отримання представником потерпілого копії оскаржуваної ухвали свідчить лише його розписка від 29 травня 2020 року.
При цьому колегія суддів звертає увагу на те, що судом першої інстанції так і не була виконана заява представника потерпілого ПАТ АБ «Укргазбанк» адвоката ОСОБА_8 , з якою він звернувся до суду першої інстанції ще 27 травня 2020 року щодо надання йому інформації з приводу прийнятого рішення у справі № 760/20769/17 за клопотанням прокурора про звільнення ОСОБА_9 від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні № 0001029 за ознаками ч. 2 ст. 367 та ч. 1 ст. 366 КК та направлення копії такого рішення на його адресу.
А відповідно до даних Єдиного державного реєстру судових рішень копію ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 20 травня 2020 року надіслано судом до автоматизованої системи документообігу суду (АСДС) лише 29 травня 2020 року, що збігається з часом отримання копії цього судового рішення представником потерпілого безпосередньо в суді.
Наведені обставини ставлять під сумнів не лише факт оголошення повного тексту ухвали Солом`янського районного суду міста Києва саме 20 травня 2020 року, як зазначено в ухвалі місцевого суду та вказаному вище журналі судового засідання, але й дотримання строків на складання повного тексту цього рішення, закріплених у ч. 2 ст. 376 КПК.
Відповідно ж до висновку щодо застосування положень ч. 1 ст. 117 та п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК, який міститься в постанові колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 2 червня 2020 року (провадження № 51-4337км19), за відсутності в матеріалах провадження належного підтвердження проголошення тексту судового рішення у зазначений в цьому рішенні час та за наявності сумніву з приводу дотримання строків на його складання, закріплених у ч. 2 ст. 376 КПК, суду апеляційної інстанції слід перевірити своєчасність виготовлення повного тексту цього рішення, виходячи з матеріалів провадження, які містять відомості щодо процесуальних дій, момент вчинення яких є нормативно визначеним та прямо пов`язаний з часом виготовлення повного тексту судового рішення, зокрема:
- надсилання копії судового рішення учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні (не пізніше наступного дня після ухвалення рішення);
- внесення електронного примірника повного тексту судового рішення до автоматизованої системи документообігу суду (у день його виготовлення).
Отже, визнаючи доводи представника потерпілого ПАТ АБ «Укргазбанк» адвоката ОСОБА_8 про несвоєчасне одержання ним копії ухвали суду першої інстанції неповажною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, апеляційний суд залишив поза увагою суперечності у наявних матеріалах провадження щодо даних, які б підтверджували оголошення тексту судового рішення саме 20 травня 2020 року, а також не перевірив відомості щодо процесуальних дій, момент вчинення яких прямо пов`язаний з часом виготовлення повного тексту судового рішення.

Таким чином, суд апеляційної інстанції не здійснив належної перевірки зазначених вище доводів представника потерпілого ПАТ АБ «Укргазбанк» адвоката ОСОБА_8 та передчасно дійшов висновку про те, що пропуск строку апеляційного оскарження не обґрунтовано поважними причинами.
Виходячи з наведеного, під час розгляду клопотання представника потерпілого ПАТ АБ «Укргазбанк» адвоката ОСОБА_8 про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Солом`янського районного суду м. Києва

від 20 травня 2020 року судом апеляційної інстанції було допущено порушення вимог кримінального процесуального закону, які є істотними, оскільки перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, що відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК є підставою для скасування такого судового рішення і призначення нового розгляду у суді апеляційної інстанції.
При новому розгляді апеляційному суду необхідно врахувати наведене та ухвалити законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 441, 442 КПК України, Суд
у х в а л и в:
Касаційну скаргу представника потерпілого ПАТ АБ «Укргазбанк» адвоката ОСОБА_8 задовольнити.
Ухвалу Київського апеляційного суду від 23 червня 2020 року про залишення без задоволення клопотання представника потерпілого ПАТ АБ «Укргазбанк» адвоката ОСОБА_8 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 20 травня 2020 року скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3