Справа № 309/3066/21
Провадження № 1-кс/309/569/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2021 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 вивчивши клопотання дізнавача СД Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_2 за погодженням прокурора Хустської місцевої прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000192 від 11.08.2021 р. щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України про арешт майна ,-

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач СД Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_2 в суд з клопотанням про арешт майна .

У клопотанні зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що до чергової частини Хустського РУП надійшов рапорт про те , що 11.08.2021 р. близько 13:19 під час несення служби у добовому наряді СРПП капітаном поліції Дудашом Русланом по вулиці Островського в м.Хуст, за порушення ІІДР було зупинено скутер марки MALAGUTI д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням гр. ОСОБА_4 , в якого було вилучено гаманець чорного кольору в якому знаходився поліетиленовий пакет з білою кристалічною речовиною, ззовні схожою на наркотичну та водійське посвідчення № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слідчим СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області було проведено огляд місця події, в ході якого вилучено гаманець чорного кольору в якому находився поліетиленовий пакет з білою кристалічною речовиною, ззовні схожою на наркотичну та водійське посвідчення № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч.2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Згідно ч. 2 ст.170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям зазначеним ч.2 ст.167 КПК України, тобто критеріям тимчасово вилученого майна.

У зв`язку з тим, що гаманець чорного кольору та та водійське посвідчення № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мають відношення до даного провадження, можуть зберігати на собі сліди злочину, та вони були вилучені ід час огляду місця події, і відповідно до норм КПК України відносяться до тимчасово вилученого майна, а також з метою позбавлення можливості розпоряджатися, використовувати, відчужувати та з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення дізнавач просить суд накласти арешт на тимчасово вилучене майно.

Вивчивши матеріали клопотання , слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність його повернення слідчому виходячи з наступного .

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Проте, з клопотання слідчого про арешт майна та доданих до нього документів не зрозуміло, який вид арешту майна (у вигляді заборони або обмеження права на відчуження, розпорядження та/або користування майном) слідчий просить застосувати в даному випадку.

Крім того, відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

Однак, слідчим не зазначено в клопотанні контактні дані власника майна (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.

Крім того, в клопотанні містяться суперечливі відомості, зокрема в ньому зазначено, що 30 грудня 2020 р. надійшов рапорт від 11.08.2021 р. В подальшому 30.06.2021 р. було проведено огляд місця події , тоді як згідно витягу з ЄРДР подія мала місце 11.08.2021р.

Крім того, дізнавач жодним чином не обґрунтовує необхідність накладення арешту на посвідчення водія, і яке значення воно має для даного кримінального провадження.

Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.

Розглядаючи клопотання слідчого або прокурора, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, зокрема із порушенням строків звернення, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Слідчий суддя за таких обставин приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна слідчому для усунення недоліків, надавши для цього строк протягом 72 годин з моменту отримання копії цієї ухвали.

При повторному зверненні з клопотанням про арешт майна слідчому необхідно усунути вказані недоліки, та навести необхідне обґрунтування такого арешту.

Керуючись ст. ст. 171, 172 КПК України, суддя слідчий

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання дізнавача СД Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_2 за погодженням прокурора Хустської місцевої прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000192 від 11.08.2021 р. щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України про арешт майна повернути дізнавачу для усунення недоліків надавши йому строк у 72 год для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1

.