печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 вересня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 28.08.2020 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.06.2020 року у справі № 757/25408/20-к.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що вказаною ухвалою було накладено арешт із забороною відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене 15.06.2020 в ході проведення обшуку автомобіля «Hyundai Sonata» державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на вказаний автомобіль.

Зазначає, що розглядаючи клопотання органу досудового розслідування, слідчий суддя не звернув уваги на відсутність постанови про визнання майна речовим доказом, тому заявник вважає, що в застосуванні арешту вказаного автомобіля відпала потреба оскільки він є власністю ОСОБА_6 , який відноситься до добросовісних набувачів та є першим власником зазначеного майна, він не є підозрюваним та ніяк не відноситься до вказаного кримінального провадження, тому вважає, що зазначений автомобіль не є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберігає на собі його сліди, не містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних, а тому потреба в накладанні арешту на майно відсутня, і його необхідно скасувати.

Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав наведених вище.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечував, та зазначив, що на автомобілі, на який було накладено арешт, пересувався підозрюваний ОСОБА_7 під час підшукування тих автомобілів, якими намагалися заволодіти злочинці. Тому, з метою збереження речового доказу, арешт було накладено і просив залишити вказаний автомобіль під арештом.

Заслухавши сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, додатково надані сторонами матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні Головного слідчого управління Національної поліції України перебувають матеріали кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2019 року за № 0008322 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.06.2020 року у справі №757/25408/20-к за клопотанням прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення ОСОБА_4 накладено арешт із забороною відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене 15.06.2020 в ході проведення обшуку автомобіля «Hyundai Sonata» державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на вказаний автомобіль.

За своїм змістом клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування вказаного арешту є апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.06.2020 року, проте при розгляді клопотання, поданого в порядку ст.174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу ( ч. 2 ст. 170 КПК України).

Таким чином, можливість накладення арешту на майно, яке відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, закон не пов`язує з наявністю в кримінальному провадженні підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду завдану їх діями, а також спеціальної мети - забезпечення цивільного позову чи можливої конфіскації майна.

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 24.06.2020 року, при накладенні арешту на майно, слідчий суддя виходив з того, що існують передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки як зазначає слідчий, необхідно проведення експертного дослідження на предмет зміни номерів агрегатів кузова та двигуна, оскільки у цьому кримінальному провадженні предметом вчинення кримінальних правопорушень є транспортні засоби, якими незаконно заволоділи причетні до цього особи та у подальшому здійснювали зміну номерів агрегатів кузова та двигуна.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку що обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого засобу державного регулювання як накладення арешту.

Досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б спростовувало на момент судового розгляду висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.06.2020, та надало слідчому судді підстави вважати, що необхідність у накладенні арешту на грошові кошти на теперішній час відпала, оскільки обставини, на які посилається заявник в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування шляхом оцінки в сукупності з іншими зібраними у справі доказами.

Доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б дало слідчому судді можливість дійти протилежного висновку та свідчило, що необхідність в арешті на теперішній час відпала, в той час як обставини, на які посилається адвокат в обґрунтування поданого клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування, яке на даний час триває, та в ході судового розгляду, а відтак, слідчий суддя вважає необхідним відмовити в задоволенні клопотання.

Не вбачаючи підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна, керуючись ст. ст. 22, 98, 167, 170, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1