ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 21з/818/126/21 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Справа №635/7615/20 Доповідач ОСОБА_2
Категорія : про арешт майна
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря - ОСОБА_5
прокурора - ОСОБА_6
представника
власників майна - адвоката ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 , ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 3 грудня 2020 року, якою задоволено клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 6 Харківської області ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000547 від 11 листопада 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А :
Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 3 грудня 2020 року задоволено клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 6 Харківської області ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000547 від 11 листопада 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
Не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 , ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та ухвалити нову ухвалу, якою в задоволенні клопотання прокурора про арешт майна відмовити в повному обсязі. В обґрунтування скарги адвокат посилався на відсутність підтвердження прокурором належними та допустимими доказами спричинення вчиненим діянням істотної шкоди в розмірі 22020 грн. Зазначив, що прокурор посилається на певний розмір шкоди в сумі 273392 грн. 90 коп, однак ні клопотання, ні ухвала не встановлюють причинно-наслідкового зв`язку між діями певних осіб та спричиненням шкоди в такому обсязі. Вважає відсутніми докази, що арештоване майно зберегло на собі сліди злочину, зокрема що стосується свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу та водійського посвідчення ОСОБА_8 . Підозра, станом на 11 листопада 2020 року, нікому не пред`явлена. Також адвокат посилається на процесуальні порушення, допущені під час розгляду справи, оскільки судом не було надано можливості йому ознайомитись з матеріалами справи, про жату та час судового засідання ні його, ні ОСОБА_8 та ОСОБА_9 не повідомлялось. Крім того, слідчим не було надано ОСОБА_8 та ОСОБА_9 копію протоколу огляду місця події відповідно до вимог ч. 3 ст. 168 КПК України.

Вислухавши доповідь судді, пояснення захисника, який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, а також прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши представлені матеріали судового провадження, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи в слідчому управлінні Балаклійського ВП ГУ НП в Харківській областіпроводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000547 від 11 листопада 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

20.11.2020 процесуальний керівник прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в межах даного кримінального провадження. В обгрунтування клопотання прокурор зазначав, що вказане кримінальне провадження здійснюється за повідомленням стосовно того, що невстановлені особи 11 листопада 2020 року о 10.06 за адресою: Харківська область, Харківський район, біля селища Стара Московка, здійснюють незаконну вирубку лісу. Під час огляду місця події 11.11.2020 р. за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Стара Московка, в лісі 7 обходу 44 кварталу було виявлено та вилучено автомобіль марки «УАЗ-33031» державний номерний знак НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_10 , який мешкає АДРЕСА_1 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на автомобіль «УАЗ-33031»; водійське посвідчення на ОСОБА_8 серії НОМЕР_3 ; бензопилу торгової марки «УРАЛМАШ» ПЦБ52-3.5 сіро-зеленого-чорного, якою користувався ОСОБА_9 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ; бензопилу торгової марки «PRO CRAFT» GS-52Т cіро-зеленого кольору, якою користувався ОСОБА_8 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 ; фрагменти тирси зі спиляних пеньків деревини «Клену». Крім того, 11 листопада 2020 року від ОСОБА_9 надійшла заява про добровільну видачу працівникам поліції та долучення до матеріалів кримінального провадження своїх особистих речей, а саме: одягу, в якому він перебував у лісі під час здійснення порубки лісу: шапки, курточки, перчаток, а також мобільного телефону торгової марки «SAMSUNG» імеi: НОМЕР_4 , імеi: НОМЕР_5 . ОСОБА_8 11.11.2020 р. також надана заява про добровільну видачу працівникам поліції та долучення до матеріалів кримінального провадження своїх особистих речей: одягу в якому він перебував у лісі під час здійснення порубки лісу, шапки в`язаної чорного кольору з полосами сірого кольору, комбінезону чорного кольору «ERBACHER», печаткок ХБ чорно-салатного кольору, а також мобільного телефону торгової марки «HOMTON», model: z 8, з сім картою мобільного оператора «VODAFON» з номером НОМЕР_6 , з сім картою мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_7 .

13.11.2020 року під час огляду місця події в лісі на ділянці 7 обходу 44 кварталу Харківської області разом з начальником відділу контролю лісів і рослин ОСОБА_11 , державного інспектора екологічної інспекції ОСОБА_12 та майстра лісу Люботинського лісгоспу ОСОБА_13 , було обстежено територію лісу вказаної ділянки, де виявлено 101 (сто один) спиляний пінь сухостійних дерев.

15 листопада 2020 року до СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області надійшов лист від Державної екологічної інспекції у Харківській області, в якому зазначено, що в разі незаконного вирубування дерев розмір шкоди, завданої державі внаслідок порубки дерев складає 273392,90 гривень.

Враховуючи наявність у органів досудового розслідування підстав вважати, що автомобіль марки «УАЗ-33031» державний номерний знак НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на автомобіль «УАЗ-33031», водійське посвідчення на ОСОБА_8 серії НОМЕР_3 , бензопила торгової марки «УРАЛМАШ» ПЦБ52-3.5 сіро-зеленого-чорного, бензопилу торгової марки «PRO CRAFT» GS-52Т cіро-зеленого кольору, фрагменти тирси зі спиляних пеньків деревини «Клену», шапка, курточка перчатки, а також мобільний телефон торгової марки «SAMSUNG» імеi: НОМЕР_4 , імеi: НОМЕР_5 , шапка в`язана чорного кольору з полосами сірого кольору, комбінезон чорного кольору «ERBACHER», перчатки ХБ чорно-салатного кольору, а також мобільний телефон торгової марки «HOMTON», model: z 8, з сім картою мобільного оператора «VODAFON» з номером НОМЕР_6 , з сім картою мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_7 мають суттєве значення як речові докази та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна, прокурор просив накласти арешт на це майно, яке в подальшому буде направлене для проведення судових експертиз.

Слідчий суддя дійшов висновку про задоволення вказаного клопотання прокурора мотивуючи тим, що є достатні підстави вважати, що зазначене в клопотанні майно, яке виявлено та вилучено під час огляду місця події 11.11.2020 року та особисті речі, які добровільно видані ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , відповідають критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 170 КПК України, оскільки можуть бути речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні, а також можуть бути приховані, пошкоджені, знищені, перетворені, відчужені.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Аналіз вище зазначеної норми закону свідчить, що Кримінальним процесуальним кодексом України чітко передбачені підстави для застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

При цьому, ст. 171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Серед всього іншого зазначено, що у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути вказано підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Тобто, у клопотанні про арешт майна, слідчий повинен чітко вказати мету зазначену в законі та довести необхідність арешту саме з цією метою.

Даних вимог закону слідчим не дотримано.

Як вбачається з наданого клопотання про арешт майна, прокурором зазначено попередню кваліфікацію у даному кримінальному провадженні за ч. 1 ст. 246 КК України, що вбачає незаконне перевезення, зберігання або збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду. З метою встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, а також особи, яка може бути причетна до вчинення вказаного злочину, слідчий просив накласти арешт на транспортний засіб: автомобіль марки «УАЗ-33031» державний номерний знак НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_10 , який мешкає АДРЕСА_1 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на автомобіль «УАЗ-33031»; водійське посвідчення на ОСОБА_8 серії НОМЕР_3 ; бензопилу торгової марки «УРАЛМАШ» ПЦБ52-3.5 сіро-зеленого-чорного, якою користувався ОСОБА_9 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ; бензопилу торгової марки «PRO CRAFT» GS-52Т cіро-зеленого кольору, якою користувався ОСОБА_8 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 ; фрагменти тирси зі спиляних пеньків деревини «Клену».

При цьому, прокурором в клопотанні не обгрунтовано мету накладення арешту на автомобіль марки «УАЗ-33031» державний номерний знак НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 не належить ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а належить ОСОБА_10 та не надано документів, які підтверджують право власності на це майно.

Крім того, обґрунтовуючи розмір шкоди, завданої державі внаслідок незаконної порубки дерев, прокурором надано лист ДП «Жовтневе лісове господарство» від 20.11.2020 р. № 03.02-12, з додатками копій документів на 8 аркушах, які дослідити належним чином неможливо у зв`язку з їх неякісним виготовленням фотокопій.

Посилаючись при апеляційному розгляді на вчинення дій, передбачених ч. 2 ст. 246 КК України, прокурор не надав відомостей з ЄРДР на підтвердження цих доводів, а матеріали справи таких відомостей не містять.

Отже, вищевказане свідчить про неконкретизованість та неповноту клопотання слідчого, яке за таких обставин підлягає обов`язковому уточненню, шляхом повернення клопотання відповідно до вимог ч. 3 ст. 172 КПК України прокурору для усунення недоліків.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга адвоката ОСОБА_7 підлягає частковому задоволенню, а ухвала слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 3 грудня 2020 року скасуванню, з поверненням зазначеного клопотання прокурору для приведення його у відповідність з вимогами ст. 171 КПК України та усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 392,404,405,407,418,419,423 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :
Поновити адвокату ОСОБА_7 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 3 грудня 2020 року.
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 , ОСОБА_9 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 3 грудня 2020 року скасувати.
Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 6 Харківської області ОСОБА_6 від 20.11.2020 р. про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000547 від 11 листопада 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, повернути прокурору для усунення недоліків та приведення у відповідність з вимогами ст. 171 КПК України, надавши для цього строк 72 години з моменту отримання повного тексту ухвали.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає, але в частині поновлення строку на апеляційне оскарження може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.
Головуючий

Судді