Справа №:755/3514/16-к
Провадження №: 1-кс/755/566/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" лютого 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 перевіривши виконання вимог ст.ст. 64-2, 131-132, 174 КПК України за клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні унесеному до ЄРДР 28.01.2014 за № 00000107, установив:

до цього місцевого суду 28.01.2021 надійшло дане клопотання.

Відповідно до ст. 35 КПК України 29.01.2021 автоматизованою системою документообігу суду було визначено слідчу суддю ОСОБА_1 та передано їй матеріали 01.02.2021.

Слідча суддя, вивчивши клопотання, а саме письмові доводи особи, що його подала та інші долучені до нього матеріали, через призму виконання вимог ст.ст. 64-2. 131-132, 174 КПК України, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 174 КПК арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Однак, з урахуванням того, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування покладено на слідчого суддю суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Адже, відповідно до ст. 132 КПК клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Також, згідно ч. 1 ст. 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Верховний Суд забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Реалізація цього завдання відбувається, зокрема, шляхом здійснення правосуддя, під час якого Верховний Суд у своїх рішеннях висловлює правову позицію щодо правозастосування, орієнтуючи у такій спосіб судову практику на однакове застосування норм права.
А, ККС ВС в ухвалі від 28.01.2020 у справі № 263/19/20 указав, що відповідно до ч. 1 ст. 38 КПК України органами досудового розслідування, тобто органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство є, зокрема слідчі підрозділи органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства.

Виходячи з … загальних засад кримінального процесуального законодавства, судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування покладено на слідчого суддю суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У цій ситуації з`ясовано, що кримінальне провадження унесене до ЄРДР 28.01.2014 за № 00000107 у певні періоди розслідувалося другим слідчим відділом управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва.

При цьому, дійсно, у межах Дніпровського району м. Києва був розташований з 20.04.2018 другий слідчий відділ управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва, але останній, у цей період, ліквідовано, та у межах Дніпровського району м. Києва не знаходиться жодний з СВ Київської міської прокуратури (колишня назва прокуратура міста Києва).

Що указує на те, з часу ліквідації 2 СВ кримінальне провадження є підсудним для розгляду Печерським районним судом м. Києва, так як у його межах знаходиться сам орган Київська міська прокуратура (попередня назва прокуратура міста Києва та в юридичної особи один і той же незалежно від зміни найменування), та останній, як юридична особа, не є ліквідованою та знаходиться у межах Печерського району міста Києва.

Тим паче, що Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ постановою № 5 від 3 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" указав, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку.
Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України, до суду, що наклав арешт.
У цій ситуації, арешт накладено Голосіївським районним судом м. Києва.
Тим самим, у світлі позиції Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ постановою № 5 від 3 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" заявник має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України, до суду, що наклав арешт, але Дніпровський районний суд м. Києва не є таким судом.

Дії слідчого судді у разі, коли клопотання подане у порядку ст. 174 КПК України, особою, не до суду, який наклав арешт, КПК не регламентовані, тож, слідчий суддя, беручи до уваги положення ч. 6 ст. 9 цього Кодексу, яка передбачає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, та враховуючи загальні засади кримінального провадження вважає доречним повернути його.
Адже, для прикладу, у світлі норм п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, саме такий підхід законодавець застосовує, у разі коли скарга подана, у порядку ст. 303 даного Кодексу, не підлягає розгляду в цьому суді.

За таких обставин, слідча суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню, для звернення до належного суду з роз`ясненням, того, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-26, 64-2, 131-132, 174, 372-376 КПК України, Суд

п о с т а н о в и в :
клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні унесеному до ЄРДР 28.01.2014 за № 00000107, повернути особі, яка його подала.
Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним Кодексом України.

Ухвала, яка набрала законної сили в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним Кодексом України, є обов`язковою і підлягає безумовному виконанню на всій території України.

Слідча суддя Оксана БІРСА