н/п 1-кс/766/9113/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2020 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , захисника - адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні скаргу захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 про скасування повідомлення прокурора про підозру,

в с т а н о в и л а :

19 жовтня 2020 року захисник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою на повідомлення прокурора про підозру, в якій просив: скасувати повідомлення про підозру від 14.08.2020 року слідчим СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , вручену підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтування скарги:
У провадженні слідчого СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 знаходиться матеріали кримінального провадження № 0000324 від 13.08.2020 року за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину передбаченого ст. 187 ч. 4, ст. 115 ч. 2 п. 6 КК України.

14.08.2020 року ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187, п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України.

Дане оскарження повідомлення про підозру відповідно до п. 10 ст. 303 КПК пов`язане як з порушенням процесуальних норм, так і з необґрунтованістю підозри.

Вказана підозра ґрунтується лише на факті знайомства ОСОБА_5 із загиблим, спільного розпиття спиртних напоїв та подальшої реалізації начебто належного ОСОБА_6 майна. Натомість, в ході здійснення огляду житловому приміщення, де було виявлено труп ОСОБА_6 , слідів взлому не встановлено, знаходились інші особи. Слід звернути увагу суду й на те що, в протоколі огляду місця події ця обставина завбачливо не зазначена. Таким чином, беззаперечним є факт отримання доказів незаконним шляхом, та як наслідок їх недопустимість.

Отже, як вбачається із матеріалів справи в межах кримінального провадження №0000324, підозра вручена ОСОБА_5 , але поряд з цим повідомлення про підозру від 14.08.2020 року не відповідає вимогам ст.ст. 276-277 КПК України, оскільки достатніх доказів не встановлено, крім того, вона не містить стислого викладу фактичних обставин кримінального правопорушення (відсутні будь-які відомості про ОСОБА_5 ), до того ж анкетні відомості про ОСОБА_5 не відповідають об`єктивній дійсності, адже стороною обвинувачення на теперішній час самостійно вказується наступна інформація.

Підозра сама по собі є мінімальним стандартом в аспекті доказування. З точки зору ЄСПЛ, тут достатньо мінімальних ознак, які «переконають стороннього спостерігача, що особа може бути причетна до кримінального правопорушення».

Водночас, коли проходить певний строк, проводиться досудове розслідування, зокрема, слідчі дії, то безумовно рівень обґрунтованості підозри повинен зростати. Такої думки притримується і ЄСПЛ. Тому неправильним є, коли слідчий через декілька місяців після повідомлення про підозру продовжуватиме посилатись лише на ті аргументи, що особа може втекти чи що вона обґрунтовано винна у скоєнні тяжкого злочину.

Отже, у зв`язку із відсутністю у матеріалах кримінального провадження прямих, достатніх та належних доказів, які б окремо або у своїй сукупності підтверджували факт скоєння ОСОБА_5 кримінального правопорушення, натомість наявністю доказів, які доводять непричетність до інкримінованого правопорушення, а також наявністю у сторони захисту зауважень щодо порядку отримання доказів, у зв`язку з чим деякі із них у судовому порядку мають бути визнані недопустимими, вважає, що відсутній склад кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.187, ч.2 ст.115 КК України, та як наслідок вручена підозра є передчасною, не обґрунтованою та такою, що не відповідає обставинам справи та вимогам КПК України, щодо змісту повідомлення про підозру. Основним завдання кримінального провадження, які передбачені ст.2 КПК України є, у т.ч. і забезпечення повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений.

Доводи сторін у судовому засіданні:

Захисник у судовому засіданні підтримав скаргу, просив суд її задовольнити.

Слідчий просив у задоволенні скарги відмовити. На обґрунтування своїх заперечень зазначив, що підозра є обґрунтованою, винесеною з дотриманням всіх процесуальних норм.
Мотивація суду:
Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи за скаргою, слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав:
Відповідно до п.10 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Відповідно до ст. 276 КПК України, а саме п.п. 1-3 ч. 1 вказаної статті, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 277 КПК України,письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.
Повідомлення має містити такі відомості:
1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення;
2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру;
3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення;
4) зміст підозри;
5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру;
7) права підозрюваного;
8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
КПК України передбачає можливість оскарження підозри, але при цьому не визначає межі перевірки слідчим суддею повідомлення про підозру.
Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та у випадках, передбачених статтею 247цього Кодексу.
Із зазначеного слідує, що при оскарженні повідомлення про підозру слідчий суддя повинен перевірити чи виконані вимоги КПК України щодо порядку вручення підозри та викладення відомостей в ній, визначених статтею 277КПК України.
У скарзі захисник в основному викладає доводи на відсутність доказів причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, викладення обставин вчинення кримінального правопорушення, обґрунтовуючи дане твердження тим, що докази, на які посилається слідчий є недопустимими або неналежними.
Скаржник аналізує зміст підозри, вказуючи на невідповідність правової оцінки встановленим в ході досудового розслідування обставинам.
В КПК України не виписано що повинно складати зміст підозри.
Щодо обґрунтованості підозри, то тільки в ч.1 ст.194КПК України зазначається про те, що «суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення».
Відповідно до п.6 ч.1 ст.277КПК України підозра повинна містити стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, в тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру.
Із зазначеного слідує, що зміст підозри складає стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, що базуються на зібраних в ході досудового розслідування доказах.
У підозрі викладено фактичні обставини кримінального правопорушення, як їх встановлено слідчим, зазначені докази на підтвердження цих обставин. Про наявність доказів свідчить їх аналіз скаржником.
Системний аналіз положень ст.ст. 276-278 КПК України вказує на те, що при розгляді скарги на рішення слідчого про підозру слідчий суддя має з`ясувати виконання слідчим положень кримінального процесуального закону в частині дотримання порядку повідомлення про підозру та наявності на день повідомлення про підозру достатніх доказів для підозри особи.

Статтями 276-278КПК України не вимагається детальний виклад обставин у підозрі.

Слідчий суддя вважає, що слідчим дотримано вимог щодо порядку вручення та змісту підозри (її складових частин), а тому відмовляє в задоволенні скарги.

Керуючись ст.277, п.10 ч.1 ст.303, ч.1 ст.307КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и л а:

Відмовити захиснику ОСОБА_5 адвокату ОСОБА_3 у задоволенні скарги про скасування повідомлення про підозру.

Ухвала протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено о 12 годині 05 хвилин 27 жовтня 2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1