Справа №639/321/21
Провадження №1-кс/639/254/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 лютого 2021 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000035 від 13 січня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

в с т а н о в и в:
На розгляд до Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 , в якому прокурор просить:

- накласти арешт на вилучений в ході обшуку житла від 28.01.2021 за адресою: АДРЕСА_1 : мобільний телефон «Samsung» SM-A105F, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з SIM-картою з номером « НОМЕР_3 », який належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування.

В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні сектору дізнання Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження за № 0000035 від 13.01.2021, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.01.2021 до Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява про те, що гр. ОСОБА_5 на території Новобаварського району м. Харкова, за місцем свого мешкання, зберігає та вживає наркотичні засоби.
19 січня 2021 року інспектором сектору дізнання Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області за погодженням з прокурором Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 до Жовтневого районного суду м. Харкова було подане клопотання про проведення обшуку житла.
19 січня 2021 року Жовтневим районним судом м. Харкова клопотання про проведення обшуку житла було задоволено.
28 січня 2021 року інспектором сектору дізнання Новобаварьского ВП ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Юмашева, буд. 24, був проведений обшук житла, в ході якого у громадянки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено мобільний телефон «Samsung» SM-A105F, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з SIM-картою з номером « НОМЕР_3 ».
Вказаний вилучений предмет під час обшуку належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
28.01.2021 мобільний телефон «Samsung» SM-A105F, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з SIM-картою з номером « НОМЕР_3 », інспектором сектору дізнання визнано речовим доказом.
Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вказаного вище майна, яке було виявлено та вилучено під час обшуку житла 28.01.2021 за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Метою накладення арешту на вилучені предмети, які визнано речовими доказами є необхідність у їх збереженні, оскільки, їх повернення власнику призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення кримінальної відповідальності особами, які можуть бути причетні до скоєння даного кримінального проступку.
Крім того, повернення вилученого у ОСОБА_4 вище переліченого майна призведе до неможливості проведення слідчих дій із вказаними об`єктами.
Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення усіх обставин вчиненого кримінального проступку та кола осіб, причетних до вчинення кримінального проступку.
Прокурор Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, на адресу суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, доводи клопотання прокурор підтримує у повному обсязі.
Власник майна якого вирішується питання про арешт ОСОБА_4 , у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась своєчасно та належним чином, надала до суду заяву про проведення судового засідання без її участі, проти арешту майна не заперечує.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття учасників у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна, у зв`язку з чим судовий розгляд за клопотанням проведено за відсутності вказаних осіб.
Дослідивши матеріали кримінального провадження та оцінивши надані до суду докази в їх сукупності, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Вимогами ч. 2 ст. 167 КПК України передбачено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Постановою інспектора сектору дізнання Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 28.01.2021 рокувилучене під час обшуку житла від 28.01.2021 за адресою: АДРЕСА_1 , майно (предмети) - визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Завданням накладення арешту на майно є запобігання можливості особам, у яких воно вилучене, приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна, що відповідає вимогам абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.
Прокуророму поданому клопотанні доведено, що вказане майно (речі та предмети) мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Наявні достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегло на собі його сліди; містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження.
Повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини у кримінальному провадженні, оскільки у разі повернення зазначеного майна власнику можуть бути вчиненні дії, направлені на його приховування, пошкодження чи знищення, що взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені.

Таким чином, клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000035 від 13 січня 2021 року є законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 167, 170 - 173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000035 від 13 січня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучений в ході обшуку житла від 28.01.2021 за адресою: АДРЕСА_1 : мобільний телефон «Samsung» SM-A105F, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з SIM-картою з номером « НОМЕР_3 », який належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування.

Зберігання вказаної речі доручити інспектору сектору дізнання у кримінальному провадженні.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Також арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1