Провадження №1-кс/369/2350/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.09.2020 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Чабанівського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000332 від 15.09.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 292 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
У провадженні СВ Чабанівського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000332 від 15.09.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 292 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15 вересня 2020 року приблизно о 00 годині 10 хвилин, в полі між населеними пунктами с. Круглик та смт. Чабани Києво-Святошинського району, Київської області стався прорив магістральної газової труби високого тиску діаметром 1020 мм в газотранспортній системі газопроводу «Київ-Захід Україна» без послідуючого горіння.

Того ж дня слідчим упровадженно проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 метрів від будинку 28, в ході якого виявлено та вилучено наступні предмети:

Уламок металевої труби близько 15 метрів.

Уламок металевої труби близько 4 метрів.

Металеві уламки на відстані 3 метрів від воронки.

Металеві уламки на відстані 36 метрів від воронки.

Зразок ґрунту з найглибшої точки воронки.

Зразок ґрунту на відстані 100 метрів від воронки.

Зразок ґрунту з воронки біля газової труби з ліва.

Зразок ґрунту з правої частини стінки воронки.

Зразок ґрунту з-під низу лівої газової труби з напрямку с. Хотова.

На підставі постанови слідчого, прийнятої у відповідності до ст. 98 КПК України, речі вилучені в ході огляду місця події визнано речовими доказами у вказаному вище кримінальному провадженні.

На підставі вище наведеного, слідство приходить до висновку, що незастосування арешту майна вилученого в ході огляду місця події може призвести до втрати речових доказів та можливих слідів, залишених злочинцями.

В судове засідання слідчий не з`явився, та просив клопотання розглядати без його участі, вимоги клопотання підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.
Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив суд задовольнити його у повному обсязі.
Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що клопотання слід задовольнити з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує можливість використання даних речей, як доказів у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Чабанівського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000332 від 15.09.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 292 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на наступні предмети:

Уламок металевої труби близько 15 метрів.

Уламок металевої труби близько 4 метрів.

Металеві уламки на відстані 3 метрів від воронки.

Металеві уламки на відстані 36 метрів від воронки.

Зразок ґрунту з найглибшої точки воронки.

Зразок ґрунту на відстані 100 метрів від воронки.

Зразок ґрунту з воронки біля газової труби з ліва.

Зразок ґрунту з правої частини стінки воронки.

Ухвала виконується слідчим негайно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського Апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1