Провадження №1-кс/760/6758/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м.Києва клопотання представника Київської міської ради ОСОБА_2 про скасування арешту майна
у кримінальному провадженні №0000068 від 05.07.2017,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді надійшло клопотання представника Київської міської ради ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000068 від 05.07.2017.
У поданому клопотанні вказується, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 20.07.2017 в справі 760/12755/17, провадження №1-кс/760/10462/17, було накладено арешт на нежитлові приміщення, групу приміщень №91, АДРЕСА_1 , які на праві приватної власності зареєстровані за ОСОБА_3 , встановивши заборону на розпорядження, відчуження та користування вказаним майном.
Як зазначається у клопотанні, на даний час вищевказаний арешт підлягає скасуванню, оскільки право комунальної власності на вищевказані приміщення зареєстровано за територіальною громадою міста Києва в особі Київської міської ради, у зв`язку з чим в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба
Враховуючи викладене, представник Київської міської ради ОСОБА_2 звернулася до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна.
Разом з тим, до початку розгляду клопотання по суті до слідчого судді надійшов лист прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 , з якого вбачається, що 09.11.2017 кримінальне провадження №0000068 було об`єднано з кримінальним провадженням №0000018, а 02.01.2020 підслідність в об`єднаному кримінальному провадженні визначено за слідчим управлінням Головного управління Національної поліції України в м. Києві (процесуальне керівництво здійснюється прокуратурою м. Києва).
Дослідивши дане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м.Києва від 20.07.2017 в справі 760/12755/17, провадження №1-кс/760/10462/17,було накладено арешт в рамках кримінального провадження №0000068 від 05.07.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, на нежитлові приміщення, групу приміщень №91, АДРЕСА_1 , які на праві приватної власності зареєстровані за ОСОБА_3 , із забороною на розпорядження, відчуження та користування вказаним майном.
У поданому клопотанні представник Київської міської ради ОСОБА_2 просить скасувати вищевказаний арешт у зв`язку з тим, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Водночас слідчим суддею встановлено, що підслідність у кримінальному провадженні, в рамках якого було накладено вищевказаний арешт, визначено за слідчим управлінням Головного управління Національної поліції України в м. Києві, що, зокрема, підтверджується листом прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 від 15.10.2020.
При цьому, слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва не має повноважень розглядати клопотання в кримінальному провадженні, підслідному Головному управлінню Національної поліції України в м. Києві.
Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Згідно з ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.
Виходячи з викладеного, повноваження слідчого судді у кримінальному провадженні визначені лише кримінальним процесуальним законодавством України і, з урахуванням принципу верховенства права та відповідної практики Європейського суду з прав людини, не підлягають розширеному тлумаченню.
Разом з тим, чинним кримінальним процесуальним законодавством України не визначено повноваження слідчого судді або яке рішення має прийняти слідчий суддя у випадку встановлення під час розгляду клопотання про арешт майна відсутності повноваження розглядати це клопотання.
Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Отже, цією нормою передбачено застосування аналогії за наявності правових прогалин або колізій у кримінальному процесуальному законодавстві України.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.
Слідчий суддя також враховує відповідну судову практику, зокрема ухвалу Київського апеляційного суду м.Києва, справа №760/13785/17, провадження №11-сс/824/756/2018, згідно з якою прийняття слідчим суддею рішення про відмову у задоволенні скарги може мати місце за умови розгляду скарги по суті та необґрунтованості доводів, викладених у ній.
За таких обставин, зважаючи на те, що представник Київської міської ради ОСОБА_2 просить слідчого суддю скасувати арешт майна, накладений в рамках кримінального провадження, підслідного на даний час Головному управлінню Національної поліції України в м. Києві, яке не перебуває в межах територіальної юрисдикції Солом`янського районного суду м. Києва, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання представника Київської міської ради ОСОБА_2 про скасування арешту майна підлягає поверненню у зв`язку з відсутністю у слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва повноважень розглядати це клопотання.
На підставі викладеного та керуючись стст. 7, 9, 172, 174, 304 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:

Клопотання представника Київської міської ради ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000068 від 05.07.2017 - повернути особі, яка його подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1