Справа № 991/4797/20
Провадження1-кс/991/4949/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3 ( за допомогою відеоконференції)

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Генерального прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР),

ВСТАНОВИЛА:

До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 , (далі скаржника), на бездіяльність Генерального прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР

Скаржник просить зобов`язати Генерального прокурора СПА протягом 24 годин внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення за його заявою ; вручити витяг з ЄРДР та пам`ятки про права та обов`язки потерпілих.

Слідча суддя розглянула матеріали скарги та документи, що її обґрунтовують.

Обґрунтування скарги

Скаржник стверджує, що він звернувся до Генерального прокурора САП із заявою про кримінальне правопорушення, надіславши її засобом електронного зв`язку 08.06.2020 року. У заяві він зазначив, що було вчинено злочини «за заколотом і гроші Комітету державної безпеки Республіки Білорусь», що було вчинено суддями у тому числі і судді Вищого антикорупційного суду, та іншими посадовими та службовими особами органів державної влади.

Скаржник вважає, що вони вчинили дії, що кваліфікуються за статтями 26 30, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 375 Кримінального кодексу України (КК України).

Станом на момент подання скарги скаржник не отримав відомостей, що підтверджують прийняття і реєстрацію поданої ним заяви про вчинення кримінального правопорушення. Він вважає, що Генеральний прокурор не вніс відомості до ЄРДР, не розпочав розслідування, не вручила пам`ятку про права та обов`язки потерпілого і витяг з ЄРДР про внесення цього кримінального правопорушення до ЄРДР.

Доводи сторін

Уповноважена особа Офісу Генерального прокурора у судове засідання не з`явилась, була повідомлена належним чином. До суду надійшло заперечення на скаргу від начальника другого відділу організації процесуального керівництва управління організації процесуального керівництва досудовим розслідування, яке здійснюється слідчими територіальних підрозділів Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 . У запереченні він зазначив, що за результатами заяв ОСОБА_3 . Офіс Генерального прокурора встановив, що вони не містять достатніх даних, що можуть свідчити про вчинення суддею Вищого антикорупційного суду кримінального правопорушення при винесенні ухвали суду від 28.05.2020 року, в них викладено власні міркування заявника про вчинення правопорушення, які ґрунтуються на припущеннях щодо протиправності дій. Про це заявника було повідомлено. Разом з тим, заяви ОСОБА_3 в частині вчинення кримінального правопорушення іншими особами, зазначеними у заявах, було скеровано до прокуратури міста Києва, про що заявника було повідомлено.

Скаржник ОСОБА_3 у судовому засіданні скаргу підтримав, просив задовольнити. Надав пояснення по суті своєї скарги.

Мотивація суду

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доводи учасників, слідча суддя дійшла висновків, зазначених нижче.

Скарга була прийнята до розгляду ухвалою слідчого судді та було відкрите провадження частково, в частині оскарження бездіяльності прокурорів Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей стосовно судді Вищого антикорупційного суду скаргу було повернуто.

Слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1 ст. 214 КПК України).

Згаданий обов`язок слідчого не вимагає оцінки ним такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Слідча суддя також не уповноважена оцінювати фактичні обставини, зазначені у повідомленні скаржника, з огляду на стадію кримінального провадження. Втім, слідча суддя зазначає, що КПК України не передбачено іншого процесуального реагування на повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, окрім як внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у строки, визначені ч. 1 ст. 214 КПК України.

Як вбачається з матеріалів заяви, уповноважені особи Офісу Генерального прокурора не здійснили відповідного процесуального реагування на заяву ОСОБА_3 . ві 08.06.2020 року. Отже, уповноважені особи Офісу Генерального прокурора вчинили бездіяльність, оскільки не внесли відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР протягом 24-годинного строку з моменту надходження заяви.

Проте, необхідно врахувати, що у запереченні, уповноважена особа Офісу Генерального прокурора зазначила, що заяви ОСОБА_3 (з доданих матеріалів вбачається, що це саме заява Блонського від 08.06.2020 року, яку він надіслав засобами електронної пошти на адресу ) були надіслані (скеровані) до прокуратури міста Києва, про що скаржника (заявника) було повідомлено листом № 31/3/2-44857-20 (нерозбірливо) від 08.07.2020 року.

Скеровуючи заяви ОСОБА_3 до відповідного органу прокуратури, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення, уповноважена особа Офісу Генерального прокурора виходила з положень КПК України та Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду в органах прокуратури України заяв, повідомлень про вчинені правопорушення (затвердженої наказом Генерального прокурора України № 125 від 03.12.2012 року).

Слід зазначити, що судове рішення має, насамперед, бути таким, яке реально виконати. Кожен, чиї права та свободи було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження (стаття 13 Європейського конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). У ситуації, коли заява скаржника вже була скерована до іншого органу прокуратури, вимагати усунення бездіяльності від Офісу Генерального прокурора або ж Генерального прокурора є неефективним засобом захисту прав скаржника, оскільки ця заява вже не знаходиться у їх розпорядженні, як вбачається із наданих матеріалів. Таким чином, суб`єктом, дії якого повинні оскаржуватись у випадку невнесення ним відомостей до ЄРДР, має бути орган, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення прокуратура міста Києва.

Слідча суддя зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України). Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до правил оцінки доказів (частина 3 статті 370 КПК України). Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, суд повинен виносити вмотивовані рішення (наприклад, Рішення Великої Палати у справі Moreira Ferreira проти Португалії (no. 2) від 11 липня 2007 року, Заява № 19867/12, параграф 84). Вмотивованість вимагає від суду чітко вказати на підстави тієї чи іншої аргументації.

В межах цієї скарги бездіяльність іншого органу не розглядається, оскільки з матеріалів неможливо встановити достатність підстав для встановлення факту бездіяльності іншого органу (прокуратури міста Києва). З урахуванням положень щодо обґрунтованості та вмотивованості судових рішень, слідча суддя вбачає підстави для відмови у задоволенні цієї скарги, з урахуванням положень кримінального процесуального кодексу щодо рішень за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування (ч. 2 ст. 307 КПК України).

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 214, 303 - 307 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 , на бездіяльність Генерального прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою від 08.06.2020 року.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення на підставі Рішення Конституційного Суду України № 4-р(ІІ)/2020 від 17.06.2020 (у справі № 3-180/2018(1644/18).

Слідча суддя ОСОБА_1