СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/5199/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 листопада 2020 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю ОСОБА_3 , його захисників - адвокатів ОСОБА_4 ОСОБА_5 , прокурора ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на повідомлення старшого групи прокурорів прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_7 від 27.07.2019 про оголошення підозри ОСОБА_3 , на повідомлення старшого групи прокурорів прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_7 від 13.08.2019 року про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_3 , та на повідомлення старшого групи прокурорів прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_8 від 30.06.2020 року про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000049, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 4 ст. 189 КК України
в с т а н о в и в:

Захисник ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді зі скаргою в порядку пункту 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на повідомлення старшого групи прокурорів прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_7 від 27.07.2019 про оголошення підозри ОСОБА_3 , на повідомлення старшого групи прокурорів прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_7 від 13.08.2019 року про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_3 , та на повідомлення старшого групи прокурорів прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_8 від 30.06.2020 року про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000049, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 4 ст. 189 КК України.
В обґрунтування доводів та вимог скарги вказує, що як вбачається із протоколу допиту потерпілих ОСОБА_9 і ОСОБА_10 , які зовсім не вказували про застосування до них або інших осіб насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи збоку ОСОБА_3 . Посилання у повідомленні про підозру пособництві вимаганню з погрозами насильства над потерпілими та їх близькими родичами, вчиненого організованою групою є необгрунтованими, оскільки відсутні докази наявності у останньої тілесних ушкоджень будь-якого ступеню тяжкості. Крім того, у матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які докази того, що дії підозрюваних були узгоджені, їх умисел був направлений на спільне вчинення будь-якого злочину. Також не вказано та не встановлено під час досудового розслідування, як до пред`явлення підозри так і після пред`явлення підозри, якими чітко беззаперечними доказами встановлено умисел ОСОБА_3 на участь в організоуваній групі.

У судовому засіданні адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , яких підтримав скаржник ОСОБА_3 , вимоги скарги підтримали, просили задовольнити, посилаючись на обставини викладені у скарзі.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 просив відмовити у задоволенні скарги.

Слідчий суддя, вислухавши надані пояснення, дослідивши матеріали провадження, дійшов наступних висновків.

Встановлено, що слідчим відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000049 від 30.01.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3, 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289 КК України.

Так, за змістом ч. 1, 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Порядок здійснення виклику у кримінальному провадженні регулюється ст. 135 КПК України, зокрема, шляхом: надіслання поштою, електронною поштою; врученням під розписку дорослому члену сім`ї чи іншій особі, яка з нею проживає «для передання»; врученням житлово-експлуатаційної організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

Згідно пункту 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскарженні повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Згідно ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою ст. 37 цього Кодексу.

Згідно ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» пункт 88, «Erdagozv. Turkey» пункт 51, «Cebotari v. Moldova» пункт 48 «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Murray v. the United Kingdom». Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Разом з тим, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки і оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час судового розгляду справи.

Такий висновок узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» Суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

З наявних даних, що містяться в матеріалах скарги вбачається, що повідомлення про підозру від 27 липня 2019 року, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 13 серпня 2019 року, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 30 червня 2020 року ОСОБА_3 за своїм змістом повністю відповідає вимогам ст. 277 КПК України і містить усі необхідні відомості, отже прокурором були дотримані вимоги закону в повному обсязі.
Разом з тим, відповідно до пункту 10 ч. 1 ст. 303 КПК України хоча і передбачено право оскарження повідомлення про підозру, втім кримінальним процесуальним законодавством не визначено критеріїв підстав, які можуть бути покладені в основу скасування повідомлення слідчого, прокурора про підозру у вчинені особою злочину. За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 277-278, 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:
Відмовити у задоволенні скарги захисника ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000049, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 4 ст. 189 КК України на:
- повідомлення старшого групи прокурорів прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_7 від 27.07.2019 про оголошення підозри ОСОБА_3 ,
- повідомлення старшого групи прокурорів прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_7 від 13.08.2019 року про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_3 ,
- повідомлення старшого групи прокурорів прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_8 від 30.06.2020 року про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_3 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з моменту її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1