єдиний унікальний номер 398/63/19
провадження №1-кп/389/78/20
У Х В А Л А

07 вересня 2020 року суддя колегії суддів Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду міста Знам`янка матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002212 від 08 грудня 2019 року, щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В силу ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до Закону України №558-ІХ від 13.04.2020 року, згідно з абз.5 пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України даний пункт викладено у новій редакції: «у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Оскільки на території України діє карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України, головуючий суддя ОСОБА_6 на даний час перебуває у відпустці, згоди на відкликання не надав, вирішення питання щодо продовження строку тримання обвинуваченого під вартою необхідно вирішити суддею зі складу колегії суддів - одноособово.
Прокурор заявив клопотання про продовження щодо ОСОБА_4 обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, мотивуючи це тим, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину, не одружений, тож відсутні міцні соціальні зв`язки, за викладеного, з метою уникнення відповідальності, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, які проживають в одному населеному пункті з обвинуваченим і не допитані, знищити докази у справі, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Захисник проти задоволення клопотання прокурора заперечував, просив змінити запобіжний захід на домашній арешт, в обгрунтування зазначив, що наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України прокурором жодними доказами не підтверджено, доказів можливості незаконного впливу на свідків у сторони обвинувачення не мається, як і підстав обгрунтовано припускати можливість знищення доказів у справі, які давно зібрані та зберігаються у сторони обвинувачення, обвинувачений не має наміру переховуватись від суду, ризик впливу на потерпілого та свідків відсутній, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином у обвинуваченого не має можливості, скоювати нові злочини останній не збирається, має постійне місце проживання та реєстрації, раніше не судимий, тривалий час тримається під вартою.
Обвинувачений ОСОБА_4 клопотання захисника підтримав, просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт за місцем проживання.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту "c" пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

Стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права».

Зважаючи на практику Європейського суду, суд враховує, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи, рішення ЄСПЛ від 06 квітня 2000 року у справі «Лабіта проти Італії». Крім цього, судом взято до уваги позицію Європейського суду з прав людини, яка висвітлена в рішенні ЄСПЛ від 20 травня 2010 року у справі «Москаленко проти України», в якому зазначено, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно з п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке закон класифікує як особливо тяжкий злочин, з мірою покарання до 15 років позбавлення волі, раніше не судимий, не одружений і не працює, відтак відсутні міцні соціальні зв`язки, обвинувачується в скоєнні кримінального правопорушення в стані алкогольного сп`яніння та щодо особи похилого віку, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, які наразі не допитані, тому суд вважає встановленим наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, тож тримання ОСОБА_4 під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Обставини по справі з часу обрання запобіжного заходу не змінились, ризики, передбачені ст.177 КПК України не зменшились, що унеможливлює застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, а відтак, щодо останнього необхідно продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та завдань кримінального провадження.

З цих-же підстав не підлягає задоволенню клопотання захисника про зміну запобіжного заходу.

В силу п.2 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави в даному кримінальному провадження не визначається.

Керуючись ст.ст.177,178,183, 331 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Протопопівка Олександрійського району Кіровоградської області, на строк 60 (шістдесят) днів, починаючи з 13.50 години 07 вересня 2020 року по 13.50 годину 05 листопада 2020 року.

Копію ухвали вручити прокурору та обвинуваченому, надіслати, до відома, начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

На ухвалу суду, в частині продовження дії запобіжного заходу, може бути подана апеляція до Кропивницького апеляційного суду, через Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області, протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя колегії Знам`янського
міськрайонного суду
Кіровоградської області ОСОБА_1