УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СУ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0002933, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 жовтня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в:
15 жовтня 2020 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СУ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого 06 жовтня 2020 року під час затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, у кримінальному провадженні № 0002933, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 жовтня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України, майна, а саме: - спортивну кофту білого кольору; футболку біло-синього кольору у горизонтальну смужку; штани синього кольору (джинси) зі слідами речовини бурого кольору; шкіряний ремінь чорного кольору; кросівки чорного кольору.Крім того, звертаючи увагу слідчого судді на те, що в даному кримінальному провадженні наступного робочого дня, а саме 06 жовтня 2020 року, після вилучення вищевказаного майна, необхідно було вжити заходів щодо проведення відповідних слідчих (розшукових) та процесуальних дій по встановленню та затриманню осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, а також особливу складність кримінального провадження, слідчий просив вирішити питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним клопотанням.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що Головним управлінням Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002933, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 жовтня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України.

06 жовтня 2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України, за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України. Під час затримання слідчим проведено обшук ОСОБА_5 , в ході якого виявлено та вилучено особисті речі, а саме: спортивну кофту білого кольору; футболку біло-синього кольору у горизонтальну смужку; штани синього кольору (джинси) зі слідами речовини бурого кольору; шкіряний ремінь чорного кольору; кросівки чорного кольору.
Постановою слідчого у кримінальному провадженні начальника відділення СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 від 06 жовтня 2020 року, вищевказане вилучене майно, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002933 від 05 жовтня 2020 року.

На даний час в органу досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні такого обмежувального заходу як арешт вищезазначеного майна, оскільки він відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні.

До початку судового розгляду слідчий ОСОБА_3 звернувся з заявою (вх. № 90184 від 16 жовтня 2020 року) про проведення судового засідання у його відсутність.

Власник тимчасово вилученого майна ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду судового засідання, не з`явився, причини неявки не відомі. Разом з тим, у відповідності до вимог ст. 172 КПК України його неявка не є перешкодою для розгляду вказаного клопотання про арешт майна.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002933 від 05 жовтня 2020 року, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні постановою слідчого у кримінальному провадженні начальника відділення СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 від 06 жовтня 2020 року, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на тимчасово вилучене під час затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170-173, 309-310, 392-393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:
Поновити старшому слідчому СУ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 строк звернення до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0002933, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 жовтня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України, як такий, що пропущено з поважних причин.
Клопотання старшого слідчого СУ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0002933, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 жовтня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України задовольнити.
Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене 06 жовтня 2020 року під час затримання, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, а саме: - спортивну кофту білого кольору; футболку біло-синього кольору у горизонтальну смужку; штани синього кольору (джинси) зі слідами речовини бурого кольору; шкіряний ремінь чорного кольору; кросівки чорного кольору.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1