У Х В А Л А/
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.11.2020 рокуСправа № 624/368/19 Провадження № 1-кп/634/80/20

Сахновщинський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Сахновщина Харківської області матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 за ч. 3 ст. 185 КК України,-

встановив:

У провадженні Сахновщинського районного суду Харківської області перебуває вищевказана кримінальна справа.
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 без визначення застави, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та відстуності можливості застосування більш м`ягкого запобіжного заходу.
У судовому засіданні захисник та обвинувачений ОСОБА_6 при розгляді клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою просили врахувати вже досліджені судом докази по справі, що впливає на наявність ризиків, на які посилається прокурор.
Вислухавши міркування сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.
09.09.2020 року ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 185 КК України продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів до 07.11.2020 року.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду,зокрема, обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Виходячи з тяжкості злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 , та наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливості переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також те, що він з 2011 року неодноразово був засуджений за скоєння умисних корисливих злочинів проти власності, за які судимість не погашена і не знята в порядку, встановленого законом, скоїв нові умисні корисливі злочини проти власності через короткий проміжок часу після закінчення умовно-дострокового звільнення за попереднім вироком, що свідчить про підвищення ступеня небезпеки його особистості, наявність інших кримінальних справ у провадженні судів, де він обвинувачується за скоєння умисних корисливих злочинів проти власності, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, відсутність міцних соціальних зв`язків обвинуваченого за місцем його проживання, а також законних джерел існування, так як даних про те, що обвинувачений до взяття під варту був одружений, працював, та щодо наявності дітей, суду не надано. Ці всі обставини у сукупності характеризують обвинуваченого з негативної сторони, позитивної характеристики особи обвинуваченого стороною захисту суду надано не було.
Пунктом 1статті 5 Європейської конвенції з прав людини передбачено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Пунктом 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року визначено, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Вказані ризики на теперішній час мають місце та не зменшились.
Крім того, ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області від 26.08.2020 року матеріали кримінальної справи № 624/368/19 за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 185 КК України, у рамках якої ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, об`єднано з матеріалами кримінального провадження № 624/652/18 за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 за ч. 3 ст. 185 КК України, які надійшли у провадження судді Сахновщинського районного суду Харківської області ОСОБА_1 лише 17.08.2020 року.
Тому, суд приходить до висновку, що запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою не гарантує, що обвинувачений не продовжить злочинну діяльність, не стане переховуватися від суду у даному кримінальному провадженні, а з урахуванням його особи, яка характеризується виключно з негативної сторони, суд вважає, що менш суворий запобіжний захід не може забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки, так як він з 2011 року неодноразово був засуджений за скоєння умисних корисливих злочинів проти власності, за які судимість не погашена і не знята в порядку, встановленого законом, скоїв нові умисні корисливі злочини проти власності через короткий проміжок часу після закінчення умовно-дострокового звільнення за попереднім вироком, що свідчить про підвищення ступеня небезпеки його особистості, наявність інших кримінальних справ у провадженні судів, де він обвинувачується за скоєння умисних корисливих злочинів проти власності, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, відсутність міцних соціальних зв`язків обвинуваченого за місцем його проживання, а також законних джерел існування, даних про те, що обвинувачений до взяття під варту був одружений, працював, та щодо наявності дітей, матеріали справи не містять.
Тому, з урахуванням в тому числі стадії судового розгляду, на якій більшість свідків не допитана, не досліджені письмові докази по трьох епізодах, з урахуванням негативних відомостей про особу обвинуваченого, приходжу до висновку, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою із зазначенням застави у межах ближчої до мінімальної у розмірі 30 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у разі її внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА України, може сприяти виконанню обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, і є способом реалізації його права на свободу, в повній мірі відповідає меті його застосування заходам запезпечення кримінального провадження, запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України. Застосування більш м`яких запобіжних заходів до ОСОБА_6 є недостатнім, оскільки упродовж судового розгляду та з перебігом судового розгляду ризики, які стали підставою для взяття особи під варту, не зменшилися.
Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Враховуючи думку учасників процесу, суд приходить до висновку, що підстав для скасування або заміни запобіжного заходу обвинуваченому в судовому засіданні не встановлено, підстави, які були враховані суддею при обранні міри запобіжного заходу не відпали в повній мірі, а тому є доцільним продовжити запобіжний захід, обраний стосовно ОСОБА_6 , на 60 днів, із визначеннням у відповідності до ч.5 ст.182 КПК України застави з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, ризиків, які передбачені ст.177 КПК України, та враховуючи позицію захисту та стадію розгляду справи у межах ближче до мінімальних, визначених чинним КПК України.

Керуючись ст.ст.177-178, 181, 183 ,318, 331, 369-372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Запобіжний захід у відношенні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою продовжити на 60 днів до 02.01.2021 року з утриманням у ДУ «Харківський слідчий ізолятор».
Визначити суму застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 63060 грн. 00 коп., які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України, № рахунку UA0006674, Банк отримувача ДКCУ м. Київ, ЄДРПОУ 26281249, МФО 820172, призначення платежу - застава (обов`язково зазначати інформацію про ухвалу суду, який обрав заставу мірою запобіжного заходу, ПІБ обвинуваченого та номер кримінального провадження).
При внесенні, визначеної суми застави, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти - звільнити.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Копію даної ухвали негайно надати обвинуваченому та захиснику.
Копію даної ухвали негайно направити начальнику СВ Кегичівського ВП Сахновщинського відділу поліції ВП ГУНП в Харківській області, начальнику ДУ «Харківський слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку тримання під вартою в апеляційному порядку в 7-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Сахновщинський районний суд Харківської області, а обвинуваченим в той же строк з моменту врученням копії ухвали.

Суддя: