Провадження № 1-кс/643/4382/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова Задорожна А. М. за участю секретаря судових засідань Тугайбей В. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні зали суду клопотання старшого інспектора СД Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області Денисенко Р. С. про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001213 від 15.10.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Московським ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001213 від 15.10.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що 13.10.2020 в період часу з 17:30 год. до 18:30 год. за адресою: м. Харків, вул. Героїв Праці, 68 у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено та вилучено: полімерний згорток білого кольору з рослиною речовиною зеленого кольору, мобільний телефон Xioms Redmi А6 чорного кольору, без пошкоджень.

Зазначені вище предмети будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, тому з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування, а також для проведення судової експертизи слідчий просив суд клопотання задовольнити.

Інспектор та прокурор у судове засідання не з`явилися, подали заяви, у яких просили суд проводити судове засідання без їхньої участі, клопотання підтримали.

ОСОБА_1 подав до суду заяву, у якій просив суд розглядати клопотання без його участі, клопотання підтримав.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали вважає його обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 40-1 КПК України дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно зі ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до абз. 2 ч. 1, ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою, зокрема, забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З наданих матеріалів убачається, що існують достатні підстави вважати, що вилучене у ході огляду місця події майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, містить відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, серед такого майна є предмет злочину, а також предмет, вилучений з обігу.

З огляду на викладене, накладення арешту є обґрунтованим та відповідає виконанню завдань, перелічених у абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на полімерний згорток білого кольору з рослиною речовиною зеленого кольору та мобільний телефон Xioms Redmi A6 чорного кольору, без пошкоджень, вилучені у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в період часу з 17:30 год. по 18:30 год. 13.10.2020 в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Героїв Праці, 68.

Встановити порядок та місце зберігання вищезазначеного майна відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 та інструкції «Про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного суду України, Державної судової адміністрації України № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя А. М. Задорожна