Справа № 953/301/21
н/п 1-кс/953/318/21
"13" січня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,
11.01.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на нерухоме майно, а саме:
-квартиру АДРЕСА_1 , яка в теперішній час належить на праві приватної власності ОСОБА_4 , шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження;
-квартиру АДРЕСА_2 , яка в теперішній час належить на праві приватної власності ОСОБА_5 , шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження;
-квартиру АДРЕСА_3 , яка в теперішній час належить на праві приватної власності померлому ОСОБА_6 , шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження.
Слідчий зазначає, що у період з 21.08.2015 по 28.02.2020 група невстановлених осіб шахрайським шляхом заволоділа квартирою АДРЕСА_1 , яка належала члену ЖК «Олексіївський-1» ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підробивши свідоцтво про право власності на житло.
ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , його син ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 також помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Однак, право власності на квартиру АДРЕСА_1 у період з 21.08.2015 по 28.02.2020 тричі переоформлювалось на інших людей, вперше 21.08.2015 за підробленим свідоцтвом про право власності зареєстроване за ОСОБА_9 . Згідно довідки ЖК «Олексіївський-1», будь-яких довідок, свідоцтв на ім`я ОСОБА_10 не видавались, остання ніколи не була членом зазначеного житлового кооперативу. В подальшому, 05.08.2016 приватним нотаріусом ОСОБА_11 посвідчено договір купівлі-продажу зазначеної квартири від ОСОБА_9 на ОСОБА_12 , а 28.02.2020 приватним нотаріусом ОСОБА_13 договір купівлі-продажу від ОСОБА_12 на ОСОБА_4 .
Крім того, 14.11.2020 група невстановлених осіб, шахрайським шляхом, заволоділи квартирою АДРЕСА_2 , яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Так, 13.11.2019, в Четвертій харківській міській державній нотаріальній конторі одним з членів злочинної групи ОСОБА_15 відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_14 , до якої він не має жодного відношення та не має родинних зав`язків з померлою. В подальшому, 10.01.2020 до нотаріальної контори надійшла заява іншого члена злочинної групи громадянина Російської Федерації ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_7 про те, що він приймає у спадок квартиру АДРЕСА_2 після померлої його тітки ОСОБА_14 та були надані підроблені документи щодо родинності та підроблені квитанції про сплату податків.
Згідно листа АБ «УКРГАЗБАНК», операції з приводу сплати податків ОСОБА_16 у відділеннях банку не здійснювались та грошові кошти ОСОБА_16 до кас банку не вносились. Копія наданих нотаріусу квитанцій не відповідає стандартам АБ «УКРГАЗБАНК».
Згідно листа Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області, на рахунки, зазначені у квитанціях кошти не надходили.
Крім того, у період з листопада 2020 року по теперішній час, групою невстановлених осіб, шляхом підроблення документів для відкриття спадкової справи та надання їх державним нотаріусам, вчиняються дії, направлені на шахрайське заволодіння квартирою АДРЕСА_3 , що належала на праві власності ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_9 .
Спадкові справи після смерті ОСОБА_14 та ОСОБА_6 відкрили за заявами різних осіб, які не мали ніякого відношення до померлих та не надали нотаріусу жодних підтверджуючих документів про родинні зв`язки із померлими, при цьому підробили довідки про народження та квитанції про оплату податків для прийняття спадщини.
Зазначене свідчить про відкриття спадкової справи по підробленим документам та подальшої реєстрації права власності на квартиру за одним із членів злочинної групи для можливості протиправного розпорядження квартирою та можливе її відчуження іншим особам.
Право власності на квартиру АДРЕСА_1 в теперішній час належить ОСОБА_4 .
Право власності на квартиру АДРЕСА_2 в теперішній час належить ОСОБА_5 .
Право власності на квартиру АДРЕСА_3 належить померлому ОСОБА_6 .
Слідчий вважає, що з метою виключення можливості протиправно розпоряджатися квартирами АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , оскільки їх подальше відчуження унеможливить відшкодування матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, до моменту закінчення досудового розслідування та прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, для виконання можливих рішень суду в частині забезпечення цивільного позову, повернення права власності на нерухомість законним володільцям, а також враховуючи те, що зазначена квартира є предметом злочину, який вчиняється, з метою збереження речового доказу, необхідно накласти арешт на квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 .
Прокурор у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутністю. Клопотання підтримує та прохає його задовольнити.
З метою забезпечення арешту майна, клопотання прокурора про арешт майна розглядається без повідомлення власника майна, відповідно до вимог ч. 2 ст.172 КПК України.
У розумінні положень ст. 131, ч. 2 ст. 170 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом або знаряддям злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, частиною 1 якої визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно щодо якого ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештоване майно , якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів ( ч.10 ст. 170 КПК України).
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі майна ( ч.11 ст. 170 КПК України).
Вимоги до змісту клопотання про накладення арешту на майно та строків його подання до суду визначені ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчим суддею встановлено, що клопотання містить відповідне обґрунтування підстав та мети накладення арешту. До клопотання доданий витяг з ЄРДР в рамках якого подається клопотання про арешт тимчасово вилученого майна.
Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №239960143 від 11.01.2021 право власності на квартиру АДРЕСА_2 за реєстровано: з 20.10.2020 по 14.11.2020 за громадянином Російської Федерації ОСОБА_16 на підставі свідоцтва про право на спадщину, серія та номер:1-1035, видане 20.10.2020 Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою, а з 14.11.2020 за ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу квартири, серія та номер:1312, виданий 14.11.2020 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_17 .
Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №239960335 від 11.01.2021 право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано: з 21.08.2015 по 05.08.2016 за ОСОБА_9 на підставі свідоцтва про право власності, серія та номер: НОМЕР_1 , видане 28.08.2015 Реєстраційною службою Харківського міського управління юстиції Харківської області; з 05.08.2016 по 28.02.2020 за ОСОБА_12 на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер:763, видане 05.08.2016 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_11 ; з 28.02.2020 за ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер:394, виданий 28.02.2020 ПН ХМНО ОСОБА_13 .
Як вбачається зі змісту відповіді ЖК «Олексіївський-1» № 25 від 26.02.2020 на адвокатський запит вих.№37 від 26.02.2020, ОСОБА_18 ніколи не була членом ЖК « Олексіївський-1». Будь-яких довідок на її ім`я ЖК «Олексіївський-1» не видавав.
Відповідно до довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №239960540 від 11.01.2021, а також свідоцтва про право на спадщину від 18.11.2019, право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_3 зареєстровано з 18.11.2019 за ОСОБА_6 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його матері- ОСОБА_19 , серія та номер: 9-525, видане 18.11.2019 Пятою харківською міською державною нотаріальною конторою.
ОСОБА_6 , який був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_9 .
Під час розгляду клопотання встановлено, що Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою 21.05.2020 заведено спадкову справу за № 422/2020 після ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_9 .
Спадкова справа №422/2020 заведена Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою на підставі заяви громадянина Російської Федерації ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , уродженця с. Погореловка Корочанського району Білгородської області, Росія, який проживає за адресою: АДРЕСА_5 . Підпис ОСОБА_20 у заяві про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_6 , засвідчений ОСОБА_21 , нотаріусом Корчанського нотаріального округу, Білгородської області, Росія ОСОБА_20
21.05.2020 до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної із вказаною заявою, на підставі доручення, посвідчене ОСОБА_21 , нотаріусом Корчанського нотаріального округу, Білгородської області, звернулася громадянка України ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , яка діяла від імені ОСОБА_20 .
Під час розгляду клопотання встановлено, що існує сукупність розумних підозр вважати, що
квартири АДРЕСА_6 та АДРЕСА_3 , відповідають критеріям ст. 98 КПК України, оскільки є предметом кримінально протиправних дій. У разі неприйняття рішення про заборону розпорядження та відчуження вказаним нерухомим майном може призвести до його втрати.
Слідчий суддя приходить до висновку про розумність та співрозмірність обмеження права власності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 завданням кримінального провадження. Накладення арешту на вказане майно не завдасть шкоди охоронюваним правам та інтересам осіб, а лише забезпечить можливість збереження речових доказів.
Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
Керуючись статтями 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на нерухоме майно, а саме:
-квартиру АДРЕСА_1 , яка в теперішній час належить на праві приватної власності ОСОБА_4 , шляхом заборони розпорядження та відчуження до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.;
-квартиру АДРЕСА_2 , яка в теперішній час належить на праві приватної власності ОСОБА_5 , шляхом заборони розпорядження та відчуження до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.;
-квартиру АДРЕСА_3 , яка в теперішній час належить на праві приватної власності померлому ОСОБА_6 , шляхом заборони розпорядження та відчуження до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1