н/п 1-кп/953/1225/20
ВИРОК
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.12.2020 Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у порядку спрощеного провадження в м. Харкові кримінальне провадження № 0000851 за обвинуваченням:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Білгород-Дністровський, Білгород-Дністровського району Одеської області, громадянина України, із середньою освітою, в силу ст. 89 КК України не судимого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -
в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.296 КК України,-

встановив:
21.11.2020 приблизно о 16:40 год. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 знаходячись у громадському місці біля буд. № 64 по вул. Сумська у м. Харкові, діючи з хуліганських спонукань, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, бажаючи продемонструвати своє явне нехтування до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, безпричинно почав кидати металевий предмет у двері Харківської обласної державної адміністрації, тим самим пошкодивши їх. На зроблені зауваження про припинення хуліганських дій, ОСОБА_3 не реагував та продовжував свої хуліганські дії, грубо порушуючи громадський порядок і спокій громадян, виражаючи явну неповагу до суспільства, діючи умисно та з особливою зухвалістю, що представляє собою нахабну поведінку, в якій вкрай різко проявилася зневага громадським порядком. Дії останнього були зупинені працівниками ХОДА.
Дії ОСОБА_3 кваліфікуються за ч. 1 ст. 296 КК України - хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.
Прокурор звернувся з клопотанням про розгляд кримінального проступку у порядку спрощеного провадження без проведення судового розгляду в судовому засіданні.
Згідно заяви ОСОБА_3 , щодо визнання ним своєї винуватості, складеної за участі його захисника адвоката ОСОБА_4 , згоден із встановленням досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлений із обмеженням права на апеляційне оскарження та згоден на розгляд обвинувального акта у спрощеному провадженні, яка була підписана в присутності захисника, обвинувачений визнав свою винуватість у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України та погодився із встановленими досудовим розслідуванням обставинами викладеними в обвинувальному акті. ОСОБА_3 ознайомлений з обмеженням права на апеляційне оскарження вироку, а також погодився на розгляд обвинувального акта у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

Під час досудового розслідування ОСОБА_3 беззаперечно визнав свою винуватість, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згоден з розглядом обвинувального акта за її відсутності, на підставі чого прокурор надіслав до суду обвинувальний акт, в якому зазначив клопотання про його розгляд у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

Потерпілий, через уповноваженого представника, також подав заяву про згоду із встановленими обставинами та розгляду обвинувального акту у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 381 КПК України суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта.

Згідно ч. 3 ст. 302 КПК України до обвинувального акта з клопотанням про його розгляд у спрощеному провадженні повинні бути додані: 1) письмова заява підозрюваного, складена в присутності захисника, щодо беззаперечного визнання своєї винуватості, згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з частиною другою цієї статті та згоди з розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні; 2) письмова заява потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, щодо згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з частиною другою цієї статті та згоди з розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні; 3) матеріали досудового розслідування, у тому числі документи, які засвідчують беззаперечне визнання підозрюваним своєї винуватості.

На підставі ч. 2 ст. 382 КПК вирок суду за результатами спрощеного провадження ухвалюється в порядку, визначеному цим Кодексом, та повинен відповідати загальним вимогам до вироку суду. У вироку суду за результатами спрощеного провадження замість доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.

Дослідивши наявні у кримінальному провадженні докази, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_3 , у вчиненні інкримінованого йому кримінального проступку повністю доведена та його дії вірно кваліфіковані за ч. 1 ст. 296 КК України - хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.
Вивченням особи обвинуваченого встановлено, що він на обліку лікаря психіатра та нарколога не перебуває, працездатний, однак ніде не працює, не одружений, в силу ст. 89 КК України не судимий.

Обставиною, що пом`якшує покарання обвинуваченого, відповідно до ст. 66 КК України, суд визнає щире каяття.

При обранні виду та міри покарання обвинуваченому ОСОБА_3 відповідно до ст. 65 КК України, суд враховує характер і ступінь тяжкості скоєного ним кримінального проступку, дані про особу обвинуваченого, наявність обставини, яка пом`якшує покарання та відсутність обставин, які обтяжують покарання обвинуваченого, і вважає, що обвинуваченому слід призначити покарання у вигляді обмеження волі, на певний строк та у межах, встановлених санкцією статті Особливої частини Кримінального кодексу України, за якою він обвинувачується і яка передбачає відповідальність за вчинене правопорушення, так як відсутні умови і підстави призначення обвинуваченому іншого покарання з огляду на те, що ОСОБА_3 не працевлаштований, що унеможливлює призначення йому покарання у вигляді штрафу. Проте, зважаючи на те, що обвинувачений щиро розкаявся у скоєному, то суд вважає, що виправлення обвинуваченого можливе без реального відбуття призначеного йому покарання, однак в умовах здійснення контролю за його поведінкою в період строку звільнення від покарання з покладенням обов`язків, передбачених ст.ст. 75,76 КК України.

Призначене покарання на думку суду буде необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Потерпілим ОКВЕП «Держпром» заявлений цивільний позов до обвинуваченого про відшкодування майнової шкоди в сумі 3715,96 грн., спричиненої злочином.

В обґрунтування заявленого позову зазначає, що внаслідок хуліганських дій обвинувачений пошкодив двері в будівлі де розташована Харківська обласна державна адміністрація, а саме було розбито склопакет двері головного входу будівлі. Вказана будівля по вул. Сумській,64 в м.Харкові, перебуває на балансі ОКВЕП «Держпром». Були проведені відновлювані роботи вартість яких складає 3715,96 грн.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
За ст. 1192 ЦК України якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.
Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Судом встановлено, що внаслідок хуліганських дій обвинуваченого були пошкоджені двері будівлі по вул.Сумській, б.64 в м.Харкові, яка перебуває на балансі ОКВЕП «Держпром».
Згідно дефектного акту, локального кошторису, акту приймання будівельних робіт від листопада 2020р., а також платіжного доручення №6397 від 30.11.2020р. - ОКВЕП «Держпром» витратило на відновлення пошкоджених обвинуваченим дверей кошти в сумі 3715,96 грн., внаслідок чого судом підлягають стягненню зазначені збитки.
Питання щодо речових доказів суд вирішує відповідно до ст. 100 КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 349, 370,371 КПК України, суд,-

ухвалив :
ОСОБА_3 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України та призначити йому покарання у вигляді обмеження волі строком 1 рік.

На підставі ст.75 КК України звільнити ОСОБА_3 від відбуття покарання з випробуванням на іспитовий строк 1 рік.

У відповідності до ч.1 ст.76 КК України зобов`язати ОСОБА_3 : періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання.

Речові докази по справі: DVD-R із записом залишити в матеріалах кримінального провадження; металевий предмет схожий на трубу знищити психотропну речовину - «PVP», масою 0,1776 грам знищити.

Цивільний позов ОКВЕП «Держпром» задовольнити. Стягнути з ОСОБА_3 на користь Обласного комунального виробничо-експлуатаційного підприємства «Держпром» матеріальну шкоду в сумі 3715 грн. 96 коп.
Вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому ст.ст. 381, 382 КПК України, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини. Якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому ст. 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Вирок може бути оскаржений до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з моменту його отримання.

Вирок суду першої інстанції, якщо інше не передбачено КПК України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Обвинуваченому та прокурору копію направити копію вироку.

Суддя ОСОБА_1