Справа № 368/958/20
Провадження № 1-кп/368/200/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"14" вересня 2020 р. Кагарлицький районний суд Київської області
в складі: головуючого-судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3
потерпілого ОСОБА_4
законного представника особи, стосовно якої передбачені заходи ОСОБА_5
захисником ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7
особи, стосовно якої передбачені заходи медичного характеру ОСОБА_6
відкрито провівши в залі суду в м. Кагарлик в режимі відео конференції підготовче судове засідання кримінального провадження № 0000335 від 16.07.2020 р. про застосування примусових заходів медичного характеру щодо ОСОБА_6 про вчинення ним суспільно небезпечних діянь, що підпадають під ознаки злочину, передбаченого ст.. 194 ч. 2 КК України, -
встановив:
11 вересня 2020 року до Кагарлицького районного суду Київської області надійшли матеріали кримінального провадження, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № № 0000335 від 16.07.2020 р. про застосування примусових заходів медичного характеру щодо ОСОБА_6 про вчинення ним суспільно небезпечних діянь, що підпадають під ознаки злочину, передбаченого ст.. 194 ч. 2 КК України.
Під час підготовчого засідання прокурор вважав призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, в яке викликати ОСОБА_6 , законного представника ОСОБА_8 , захисника ОСОБА_7 , потерпілого ОСОБА_4 та свідків.
Окрім того, прокурор просив вирішити питання про застосування до ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді поміщення особи до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку та утримувати його у Комунальному некомерційному підприємстві Київської обласної ради "Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання", обґрунтовуючи наступним.
16 липня 2020 року приблизно о 10 год. ОСОБА_6 , перебуваючи в будинку АДРЕСА_1 , належного ОСОБА_4 , затаївши образу на останнього про відмову надання коштів, умисно з метою знищення чужого майна шляхом підпалу, виліз на горище вказаного будинку, де дістав сірники, які перебували в його кишені, та підпалив майно, а саме пиломатеріали, внаслідок чого вогнем було знищено дах житлового будинку АДРЕСА_1 та особисте майно ОСОБА_4 .
Вищевказані дії ОСОБА_6 підпадають під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, як умисне знищення чужого майна шляхом підпалу.
За результатами проведеної судово - психіатричної експертизи № 315 від 02.09.2020 р., проведеної експертами КЗ КОР «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» смт. Глеваха Київської області, ОСОБА_6 безпосередньо на момент вчинення вказаного кримінального правопорушення страждав та страждає на гострий поліморфний психотичний розлад з ознаками шизофренії, та не міг в період інкримінованого йому діяння та не може в даний час усвідомлювати своїх дій та керувати ними.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 503 КПК України кримінальне провадження, щодо застосування примусових заходів медичного характеру, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, здійснюється за наявності достатніх підстав вважати, що особа вчинила суспільно небезпечне діяння, передбачене законом України про кримінальну відповідальність, у стані неосудності.
Згідно із ст. 508 КПК України до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом запобіжні заходи визначені у вказаній статті.
Зокрема до такої особи, може бути застосовано такий запобіжний захід як передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом, або ж поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.
Під час досудового розслідування ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрано запобіжний захід у вигляді поміщення особи до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку строком до 14.09.2020 р.
У зв`язку з тим, що у ОСОБА_6 не має близьких родичів а саме мати померла, батько проживає окремо і тривалий час не спілкується із сином, а сам ОСОБА_6 проживав упродовж останніх років у свого дядька ОСОБА_4 якому і спалив будинок, тому до ОСОБА_6 не можна застосувати запобіжний захід як передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом.
Клопотання про вирішення питання щодо застосування примусових заходів медичного характеру по відношенню до ОСОБА_6 , як особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння в стані неосудності передані до суду а отже, згідно рішення Конституційного суду № 1-28/2017 відбулась зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного. Отже, у разі відсутності вмотивованого рішення суду, яким дозволено позбавлення особи свободи на період, визначений цим судовим рішенням, така особа має бути негайно звільнена.
При цьому, Конституційний Суд України зазначив, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України" вказав на порушення пункту 3 статті 5 Конвенції національними судами України, які часто обґрунтовують продовження строку тримання під вартою однаковими підставами протягом всього періоду ув`язнення, та зазначив, що суди зобов`язані обґрунтовувати свої рішення про продовження строку тримання під вартою іншими підставами, які мають бути чітко вказані (пункт 99). Не наведення судовими органами у своїх рішеннях будь-яких підстав, які дозволяють тримання особи під вартою протягом тривалого проміжку часу, є несумісним з принципом захисту від свавілля, закріпленим у пункті 1 статті 5 Конвенції (пункт 36 рішення Європейського суду з прав людини від 15 грудня 2016 року у справі "Ігнатов проти України").
Враховуючи викладене, на даний час є підстави для вирішення питання щодо обрання у підготовчому судовому засіданні відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку так як ризики які були підставою для попереднього застосування не зникли і продовжують існувати. Згідно вищевказаного висновку судово-психіатричної експертизи ОСОБА_6 потребує застосування примусових заходів медичного характеру у вигляді госпіталізації до закладу із надання психіатричної допомоги із звичайним наглядом.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання виникнення ризиків, передбачених у цій статті.
Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри особи у вчиненні злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. До таких ризиків слід віднести те, що ОСОБА_6 внаслідок наявного у нього психічного захворювання не може самостійно керувати своїми діями та усвідомлювати їх, а тому виникає ризик ухилення останнього від явки до суду, крім цього не виключено, що він повторно, із малозначного приводу зможе вчинити дії, які поставлять під загрозу життя і здоров`я оточуючих його людей, в тому числі шляхом пошкодження майна шляхом підпалу, чи у інший спосіб, або ж іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
Потерпілий ОСОБА_4 вважав за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду. Бажає проведення розгляду клопотання у відкритому судовому засіданні. Щодо клопотань прокурора про застосування до ОСОБА_9 , запобіжний захід у вигляді поміщення особи до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку підтримує.
Підозрюваний ОСОБА_6 , його законний представник ОСОБА_6 ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_7 просили призначити розгляд клопотання до судового розгляду. Щодо клопотання про застосування запобіжного заходу, то вважають про необхідне залишити ОСОБА_6 дома.
Суд, вислухавши клопотання прокурора та думку учасників підготовчого судового засідання, приходить до наступного висновку.
Кримінальне провадження № 0000335 від 16.07.2020 р. про застосування примусових заходів медичного характеру щодо ОСОБА_6 про вчинення ним суспільно небезпечних діянь, що підпадають під ознаки злочину, передбаченого ст.. 194 ч. 2 КК України підсудне Кагарлицькому районному суду Київської області, підстав для його закриття або зупинення немає, клопотання прокурора про приєднання до справи документів розв`язане протокольною ухвалою суду, отже суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду.
Що стосується запобіжного заходу, то слід зазначити наступне.
16 липня 2020 року приблизно о 10 год. ОСОБА_6 , перебуваючи в будинку АДРЕСА_1 , належного ОСОБА_4 , затаївши образу на останнього про відмову надання коштів, умисно з метою знищення чужого майна шляхом підпалу, виліз на горище вказаного будинку, де дістав сірники, які перебували в його кишені, та підпалив майно, а саме пиломатеріали, внаслідок чого вогнем було знищено дах житлового будинку АДРЕСА_1 та особисте майно ОСОБА_4 .
Вищевказані дії ОСОБА_6 підпадають під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, як умисне знищення чужого майна шляхом підпалу.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
При цьому, положення третього речення ч. 3 ст. 315 КК України щодо автоматичного продовження строку тримання під вартою чи домашнього арешту без наявності відповідних клопотань учасників кримінального провадження рішенням Конституційного суду України № 1-р/2017 від 23.11.2017 року визнано неконституційним. Конституційний Суд України виходить з того, що зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного. У вказаному рішенні зазначено, що такий запобіжний захід як тримання під вартою, який обмежує гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, може бути застосований судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора.
Таким чином, на стадії підготовчого судового засідання суд має право розглянути клопотання учасників судового провадження про обрання, зміну чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Заявлене прокурором ОСОБА_3 клопотання про запобіжний захід у вигляді поміщення особи до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку на два місяці, починаючи з моменту постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу за процесуальним змістом і формою відповідає вимогам ст. 184 КПК України, яке підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Підставою для застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді поміщення особи до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки, кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави стороні обвинувачення вважати, що ОСОБА_6 може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_6 є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Так, ОСОБА_6 внаслідок виявленої у нього психічної хвороби, не усвідомлюючи своєї поведінки, становить небезпеку для оточуючих його інших людей.
Враховуючи вищевикладене, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом, не зможе запобігти ризикам, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки, ОСОБА_6 не буде у повній мірі ізольованим від суспільства, зокрема від потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, відтак сторона обвинувачення не матиме змоги належним чином запобігти його можливим спробам незаконно впливати на них.
Згідно зі ст. 178 КПК України обставинами, що враховуються при прийнятті рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді поміщення особи до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку є:
1.Вагомість наявних доказів про вчинене підозрюваним суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення.
Сукупність зібраних у кримінальному провадженні доказів дає достатні підстави підозрювати у вчиненні вказаного суспільно небезпечного діяння ОСОБА_6 .
2.Тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні.
3.Даних щодо неможливості утримання підозрюваного через вік чи стан здоров`я в умовах позбавлення волі (СІЗО, ІТТ):
Згідно зібраних даних під час здійснення досудового розслідування, ОСОБА_6 страждає на психічне захворювання.
4.Міцність соціальних зв`язків.
ОСОБА_6 розлучений, утриманців не має.
5.Наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання.
ОСОБА_6 не має постійного місця роботи чи навчання.
6.Репутацію підозрюваного.
7.Наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 508 КПК України запобіжний захід у вигляді поміщення особи до психіатричного закладу в умовах, що виключають небезпечну поведінку може бути застосований до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру судом з моменту встановлення факту розладу психічної діяльності чи психічної хвороби.
Беручи до уваги те, що ОСОБА_6 вчинив суспільно небезпечні діяння, що підпадають під ознаки злочинів, передбачених ч. 2 ст. 194 КК України у стані, який викликаний психічним захворюванням, потребує застосування примусових заходів медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу із суворим наглядом, за своїм психічним станом становить особливу суспільну небезпеку, а тому більш м`який захід застосований бути не може
При наданні оцінки ступеню ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує, що згідно п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Яжинський проти Польщі» ризик незаконного впливу обвинувачених особисто на свідків може бути визнано на початкових стадіях процесу.
Також суд вважає за необхідне обрати запобіжний захід стосовно підозрюваного ОСОБА_6 у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпеку поведінку до двох місяців.
Коло осіб, які беруть участь у судовому розгляді, є наступним: прокурор, захисник, законний представники підозрюваного, особа, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, потерпілі і свідки.
Відповідно до ч. 2 ст. 336 КПК України суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.
Згідно п.1 ч.1 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження) у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин.
Розгляд кримінального провадження необхідно провести в режимі відеоконференції, що відбудеться в Кагарлицькому районному суді Київської області та КНП Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання».
Доручити відповідальній особі КНП Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» організацію проведення відеоконференції за участю ОСОБА_6 .
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 107, 110, 314 - 316, 369, 371, 372 КПК України в редакції 2012 року, суд, -
ухвалив:
Призначити судовий розгляд клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у кримінальному провадженню № 0000335 від 16.07.2020 р. про застосування примусових заходів медичного характеру щодо ОСОБА_6 про вчинення ним суспільно небезпечних діянь, що підпадають під ознаки злочину, передбаченого ст.. 194 ч. 2 КК України, на 24 вересня 2020 року об 10 годині 00 хвилин, в режимі відеоконференції між Кагарлицьким районним судом Київської області та КНП Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» (08631, смт. Глеваха, вул. Вокзальна, 8 Васильківського району Київської області).
Адміністрації КНП Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» забезпечити проведення судового засідання за участю особи щодо якого здійснюється розгляд клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_6 , в режимі відеоконференції.
Копію ухвали негайно надіслати до КНП Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» для організації проведення відеоконференції, відповідно до вимог ст. 336 КПК України.

Судовий розгляд провести суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.
Викликати в судове засідання: прокурора Кагарлицької місцевої прокуратури, особу щодо якого вирішуються питання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_6 , законного представника ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_7 та потерпілого ОСОБА_4 і свідка.
Обрати запобіжний захід стосовно особи щодо якого розглядається питання про примусових заходів медичного характеру ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Обухів Київської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, розлученого, освіта вища, який раніше не судимого, у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку на два місяці до 12 листопада 2020 року включно.
Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя Кагарлицького районного суду
Київської області ОСОБА_1