Справа № 645/5681/20
Провадження № 1-кс/645/1628/20
У Х В А Л А
Іменем України

03 грудня 2020 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

власника майна ОСОБА_4 ,

представника власника майна адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000382 від 26.09.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 271, ч. 1 ст. 172, ч. 1 ст. 197-1 КК України, -

в с т а н о в и в:

Прокурор Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 звернулася до суду із клопотанням, в якому просить слідчого суддю накласти арешт на речові докази, що були виявлені та вилучені під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: дитячий різнокольоровий з малюнком спереду «гусень» пересувний атракціон-паровозик на дизельному двигуні «FOX», 5 електричних атракціонів типу «автівки з мультфільмів», огороджені металевим червоним парканом висотою приблизно 1 метр, 5 рухомих електричних атракціонів «капсул» на магнітних подушках, огороджені жовтим парканом, карусель електрична «Зайчик» з чотирма кріслами, 2 атракціони електричні столи з аерохокею, 1 електричний атракціон «шалена годзіла» з цукерками та дитячими іграшками, 2 електричні атракціони на визначення фізичної сили, 1 ігрова кімната-лабіринт, 1 надувний батут, 2 електричні атракціони «Рибалка», 1 приміщення з устаткуванням «арбалетний тир», з позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування даним майном, з метою забезпечення речових доказів.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 26.09.2020 року о 13.07 годин до Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що в парку «ім. Юр`єва», розташованому біля ТОВ «Кінотеатр Київ» за адресою: м. Харків, бул. Юр`єва, 1, травмовано дітей внаслідок порушення вимог законодавства про охорону праці, оскільки перекинувся дитячий пересувний атракціон паровозик.

За даним фактом СД Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000382 від 26.09.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 271 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що о 12.50 годин 26.09.2020 року ОСОБА_7 , керуючи дитячим пересувним атракціоном - паровозиком, який працює на дизельному двигуні, в якому їхали четверо дорослих та четверо малолітніх дітей, не розрахувавши швидкість останнього, не будучи проінструктованим з умовами безпечної експлуатації атракціонної техніки допустив перевертання двох вагонів з вказаними пасажирами, внаслідок чого ОСОБА_8 , 1993 р.н., отримала тілесні ушкодження у вигляді саден м`яких тканин 1 пальця правої кісті, садна правого передпліччя, забій м`яких тканин в ділянці колінного суглоба зліва, ОСОБА_9 , 2018 р.н., отримав тілесні ушкодження у вигляді саден м`яких тканин в області голови та обличчя, ОСОБА_10 , 2016 р.н., отримала тілесні ушкодження у вигляді забою та саден м`яких тканин голови, забійна рана лівого колінного суглобу, ОСОБА_11 , 2018 р.н., отримала тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, сгм, садна м`яких тканин голови.

Під час огляду місця події 26.09.2020 у період часу з 13:50 по 14:20 за місцем події кримінального правопорушення за адресою: м.Харків, бул.Ю`рєва, 2-а СД Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області виявлено дитячий різнокольоровий з малюнком спереду «гусень» пересувний атракціон-паровозик на дизельному двигуні «FOX», що складається з трьох вагончиків, обладнаний резиновими колесами для пересування та приводиться в рух від замка запалювання (по типу автомобіля), з видимими ознаками подряпин по лівій стороні корпусу від зіткнення з твердою поверхнею. Даний атракціон було оглянуто та вилучено під час огляду місця події, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, про що винесено відповідну постанову.

Допитана в якості свідка ОСОБА_6 повідомила, що в її власності є атракціон - дитячий паровозик, який вона придбала близько 5 років тому, але відповідних документів у неї немає. 24.09.2020 року до неї звернувся ОСОБА_7 , якому ОСОБА_6 запропонувала роботу оператором, на що він погодився. В обов`язки оператора входило роздавати жетони для автоматів, запускати атракціони, обслуговувати їх, керувати вищевказаним атракціоном -дитячим паровозиком. Прийнявши ОСОБА_7 на роботу, ОСОБА_6 офіційно не працевлаштувала останнього, не провела відповідне навчання з робітником та не проводила інструктаж з техніки безпеки при поводженні з атракціонною технікою, в тому числі з дитячим паровозиком. За таких умов 25.09.2020 року о 10:00 ОСОБА_7 приступив до роботи оператором.

Під час досудового розслідування було встановлено, що фізична особа-підприємець ОСОБА_6 здійснює підприємницьку діяльність з функціонування атракціонів та тематичних парків на території, яка розташована праворуч від входу до кінотеатру « ІНФОРМАЦІЯ_2 », але будь-яких документів, які б підтвердили законність її підприємницької діяльності на вказаній території ОСОБА_6 не надала.

В ході огляду місця події у період часу з 15:40 по 16:10 26.09.2020 року за адресою: АДРЕСА_1 СД Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області було виявлено та вилучено: 5 електричних атракціонів типу «автівки з мультфільмів», огороджені металевим червоним парканом висотою приблизно 1 метр, 5 рухомих електричних атракціонів «капсул» на магнітних подушках, огороджені жовтим парканом, карусель електрична «Зайчик» з чотирма кріслами, 2 атракціони електричні столи з аерохокею, 1 електричний атракціон «шалена годзіла» з цукерками та дитячими іграшками, 2 електричні атракціони на визначення фізичної сили, 1 ігрова кімната-лабіринт, 1 надувний батут, 2 електричні атракціони «Рибалка», 1 приміщення з устаткуванням «арбалетний тир» та дитячий пересувний атракціон-паровозик на дизельному двигуні «FOX», копія витягу з РПЄП, витяг з ЄДРПОУ, договір оренди нерухомого майна №01-01/2018 від 01.01.2018, заяви ОСОБА_6 про можливість розташування атракціонів біля будівлі кінотеатру « ІНФОРМАЦІЯ_2 » на 2018-2019 рр.

Вищевказане майно, яке було виявлено та вилучено під час оглядів місця події за адресою: АДРЕСА_1 визнане речовим доказом в даному кримінальному провадженні, про що винесено відповідну постанову.

Враховуючи, що вищезазначене вилучене майно, відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, з метою законного вилучення, а також запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, псування, передачі, відчуження, є всі підстави для арешту зазначеного майна.

Відповідно до договору оренди майна від 01.09.2020 року, який був наданий органу досудового розслідування лише для огляду, атракціонна техніка, яка вилучена під час огляду місця події від 26.09.2020 року належить ФОП ОСОБА_4 та передана ФОП ОСОБА_6 у строкове користування.

При цьому, ні ОСОБА_4 , ні ОСОБА_6 доказів, які підтверджують право власності на атракціони та технічну документацію щодо їх характеристик не надали.

Про ризик зникнення, втрати, перетворення чи відчуження майна свідчить той факт, що станом на 01.10.2020 року, тобто після тимчасового вилучення майна та передачу його 26.09.2020 року під розписку на відповідальне зберігання ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , дане майно було відсутнє, що підтверджується протоколом огляду місця події та допитом ОСОБА_6 .

За даним фактом 26.11.2020 року СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області внесені дані до ЄРДР за № 0002052 за ч. 1 ст. 388 КК України та розпочато досудове розслідування щодо майна, на яке накладено арешт.

У даному кримінальному провадженні органом дізнання призначено судову інженерно-технічну експертизу в галузі охорони праці та безпеки життєдіяльності, для проведення якої експерту необхідно надати доступ до обстеження майна, про яке йде мова в клопотанні.

Вказане майно, а саме атракціонна техніка, документи, предмети і речі можуть в подальшому мати доказове значення у кримінальному провадженні.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала.

ОСОБА_6 , ОСОБА_4 та їх представник адвокат ОСОБА_5 , у судовому засіданні у задоволенні клопотання просили відмовити.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, перевіривши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен, зокрема, враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Харківського апеляційного суду від 19.11.2020 року скасовано ухвалу слідчого судді Фрунзенського районного суду м.Харкова від 05 жовтня 2020 року, а матеріали клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУНП у Харківській області ОСОБА_12 , погодженого з прокурором Харківської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000382 від 26.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.271 КК України, повернуто слідчому для усунення недоліків та приведення у відповідність з вимогами ст. 171 КПК України, надавши для цього строк 72 години з моменту отримання повного тексту ухвали. Повний текст ухвали складено 24.11.2020 року.

Судом встановлено, що клопотання про арешт майна, яке було направлене до суду засобами поштового зв`язку 27.11.2020 року (що підтверджується штампом на конверті), до суду надійшло 01.12.2020 року.

Докази порушення прокурором строків для звернення до суду з відповідним клопотанням суду не надано.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 26.09.2020 року встановлено, що 26.09.2020 року до Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 травмовано дітей внаслідок порушення вимог законодавства про працю.

Також, з вказаного витягу вбачається, що до ЄРДР внесені відомості, а саме: під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000382 від 26.09.2020 року за ознаками проступку, передбаченого ч.1 ст. 271 КК України встановлено, що в діях невстановлених осіб вбачаються ознаки кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України, а також встановлено, що в діях невстановлених осіб вбачаються ознаки кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.172 КК України.

Згідно протоколу огляду місця події від 26.09.2020 року, який проведено з 13 год. 50 хв. до 14 год. 20 хв., встановлено: земельна ділянка, яка розташована за адресою: м. Харків, парк Бульвару Юр`єва (2-а) біля кінотеатру «Київ», розташований дитячий потяг, який має причеп. При зовнішньому огляді виявлено подряпини з правої сторони, під час огляду було виявлено та вилучено 13 атракціонів, а також касовий апарат «Міні Т-400», грошові кошти в сумі 200 грн. та 50 грн.

З Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців вбачається, що ОСОБА_6 зареєстрована як фізична особа-підприємець з 20.04.2011 року.

Відповідно до гарантійної розсипки ОСОБА_6 26.09.2020 року отримала на відповідальне зберігання ігрові автомати в кількості 13 шт., та зобов`язалася їх зберігати та надати за першою вимогою.

З протоколу огляду місця події від 01.10.2020 року вбачається, що на відкритій ділянці місцевості, розташованої праворуч від кінотеатру « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_1 тимчасово вилучене під час огляду 26.09.2020 року майно, передане під гарантійну розписку ОСОБА_6 , не виявлено.

За даним фактом 26.11.2020 року СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області внесені дані до ЄРДР за № 0002052 за ч. 1 ст. 388 КК України та розпочато досудове розслідування.

З клопотання прокурора про арешт майна вбачається, що вилучені під час огляду місця події від 26.09.2020 року, атракціони мають суттєве значення для доказування у кримінальному провадженні, оскільки зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 271 КК України, можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються в рамках кримінального провадження за ч. 1 ст. 271 КК України. Крім того, вказані об`єкти є знаряддям кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України, оскільки займали земельну ділянку, яка не перебуває на законних підставах у користуванні ні у ФОП ОСОБА_6 , ні у ФОП ОСОБА_4 .

Окрім того, накладення арешту на вказане майно необхідне для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, псування, передачі, відчуження.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора (ч. 3 ст. 132 КПК України).

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України до клопотання слідчого про арешт майна повинні бути долучені документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Вказана норма також узгоджується з ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Проте, до клопотання слідчого не було надано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Також, при зверненні прокурора з клопотанням, майно на яке необхідно накласти арешт зазначено без визначення індивідуальних, родових ознак (серія, номер, тощо), що в свою чергу унеможливлює ідентифікацію майна.

На зазначене вище звернув увагу і Харківський апеляційний суд у своїй ухвалі від 19 листопада 2020 року, проте недоліки, зазначені у вказаній ухвалі прокурором при повторному зверненні до суду з клопотанням про арешт майна не усунуті, що позбавляє слідчого суддю районного суду при повторному розгляді клопотання прийняти законне та обґрунтоване рішення у разі задоволення клопотання про арешт майна в повному обсязі.

Згідно ч. 3 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Тобто, за змістом цієї норми закону, після збігу встановленого судом строку для усунення недоліків клопотання про арешт майна можливі такі наслідки:

- негайне повернення майна, якщо недоліки клопотання не було усунуто;

- розгляд клопотання слідчим суддею по суті після надходження клопотання в межах встановленого судом строку для усунення недоліків.

Повторне повернення судом клопотання про арешт майна для усунення недоліків процесуальним законом не передбачено. Прийняття судом такого рішення може порушити принципи змагальності та диспозитивності.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК України).

Слідчий суддя вважає, що у органу досудового розслідування, після отримання ухвали Харківського апеляційного суду від 19.11.2020 року, було достатньо часу для усунення недоліків клопотання, вказаних в цій ухвалі, проте своїм правом у спосіб, передбачений КПК України, сторона обвинувачення не скористалася і суттєві недоліки клопотання не усунула, що тягне за собою наслідок у вигляді відмови в задоволенні клопотання прокурора про арешт майна в частині такого майна.

Разом з тим, у судовому засіданні встановлено, що відповідно до договору оренди від 01.09.2020 року атракціони, про які йде мова в клопотанні, знаходилися в оренді у ФОП ОСОБА_6 .

Згідно цього договору орендодавець передав за плату орендареві у строкове користування обладнання в номенклатурі згідно прийому передачі, а орендар зобов`язується прийняти у строкове користування обладнання та сплачувати орендодавцю оренду плату. Згідно п. 4.1. договору строк орендного користування складає 12 місяців з моменту прийняття обладнання за актом приймання-передачі.

Копії акту прийому-передачі до Договору оренди обладнання № 01-09/01 слідчому судді не надано.

При цьому, в судовому засіданні представником ОСОБА_6 та ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_5 надано слідчому судді копію Акту прийому-передачі до Договору суборенди обладнання № 01-09/01 від 31 вересня 2020 року, згідно якого Орендар (ФОП ОСОБА_6 ) повернув Орендодавцю (ФОП ОСОБА_4 ) згідно розділу 8 Договору оренди обладнання № 01-09/01 від 01 вересня 2020 року у користування наступне обладнання: пересувний атракціон паровозик 1 шт.; автівки з мультфільмів 5 шт.; атракціон «капсула» - 5 шт.; карусель електрична «зайчик» - 1 шт.; електричні столи з аерохокею 2 шт.; електричний атракціон «Шалена Годзила» - 1 шт.; електричний атракціон на визначення сили 2 шт.; ігрова кімната лабіринт 1 шт.; надувні батути 1 шт.; електричний атракціон рибалка 2 шт.

Необхідно наголосити, що в акті перелічене певне майно, без визначення індивідуальних, родових ознак (серія, номер, тощо), що в свою чергу унеможливлює ідентифікацію майна, яке передано від до ФОП ОСОБА_6 до ФОП ОСОБА_4 . Окрім того, не надано і документів (гарантійних талонів, паспортів) щодо даного майна.

Окрім того, згідно акту прийому передачі до Договору суборенди обладнання № 01-09/01 від 31.09.2020 року ФОП ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_6 склали акт про те, що Орендар повернув, а орендодавець прийняв згідно розділу 8 Договору оренди обладнання № 01-09/01 від 01.09.2020 року вищевказане обладнання. Проте, розділ 8 Договору оренду передбачає порядок повернення обладнання із оренди, згідно п. 8.1. орендар зобов`язаний повернути орендодавцю обладнання протягом 2-х календарних днів з моменту закінчення строку оренди за Актом приймання передачі.

Вищезазначені розбіжності у змісті зазначених договору та актів, підлягають перевірці під час здійснення відповідних слідчих дій у даному кримінальному провадженні.

Разом з тим, в силу вимог частини 2 статті 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно з частиною 4 статті 173 КПК України, вирішуючи питання про арешт майна, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З матеріалів справи вбачається, що дитячий різнокольоровий з малюнком спереду «гусень» пересувний атракціон-паровозик на дизельному двигуні «FOX», вилучений під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 у ОСОБА_6 є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а тому визнаний речовим доказом постановою дізнавача від 27.09.2020 року.

Даний дитячий атракціон на цей час знаходить у віданні органу досудового розслідування, і є єдиним речовим доказом, про який йде мова в клопотанні, який можна однозначно ідентифікувати на предмет відношення його до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 271 КК України, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000382.

З матеріалів клопотання вбачається, що 13 листопада 2020 року старшим інспектором СД Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області призначено судову інженерно-технічну експертизу в галузі охорони праці та безпеки життєдіяльності, в ході проведення якої необхідно буде дослідити і вказаний дитячий атракціон.

Таким чином, тимчасово вилучене майно у вказаному кримінальному провадженні - дитячий різнокольоровий з малюнком спереду «гусень» пересувний атракціон-паровозик на дизельному двигуні «FOX», є речовим доказом, який може підтвердити обставини вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 271 КК України, а тому забезпечення його збереження шляхом заборони або обмеження користування, розпорядження майном, накладення на нього арешту необхідне для досягнення завдання кримінального провадження в частині захисту суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, проведення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000382 від 26.09.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 271, ч. 1 ст. 172, ч. 1 ст. 197-1 КК України задовольнити частково.
Накласти арешт на дитячий різнокольоровий з малюнком спереду «гусень» пересувний атракціон-паровозик на дизельному двигуні «FOX», який знаходиться у органу досудового розслідування, та був вилучений 26.09.2020 року у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 .

Місцем зберігання вказаного майна визначити Немишлянський ВП ГУНП в Харківський області.

У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Роз`яснити, що згідно ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя -