Справа № 314/64/20
Провадження № 1-в/314/265/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23.09.2020 м.Вільнянськ
Вільнянський районний суд Запорізької області у складі :
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за поданням Державної установи «Софіївська виправна колонія (№ 55)» про встановлення адміністративного нагляду стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
засуджений: 20.12.2018 Сокирянським районним судом Чернівецької області за ст. 391, ч.1 ст. 71 КК України до 1 року 1 місяця позбавлення волі.
за участю прокурора ОСОБА_4 ,
в с т а н о в и в :
До Вільнянського районного суду Запорізької області надійшло подання Державної установи «Софіївської виправної колонії (№ 55)» про встановлення стосовно засудженого ОСОБА_3 після звільнення з місць позбавлення волі адміністративного нагляду за місцем проживання, у якому зазначено, що засуджений є злісним порушником вимог режиму відбування покарання та після звільнення до нього доцільно застосувати адміністративний нагляд за місцем проживання.
Засуджений на час розгляду зазначеного подання звільнився з виправної колонії за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 неодноразово викликався до суду задля розгляду зазначеного подання, однак конверти із судовими повістками повернулися до суду з відмітками про те, що адресат за вказаною адресою відсутній.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення подання адміністрації.
Суд, заслухавши учасників процесу,перевіривши матеріали справи, вважає, що подання задоволенню не підлягає з таких підстав.
Відповідно до ст. 370 Кримінального процесуального кодексу України, судове рішення повинне бути законним, обґрунтованим та вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.
За приписами ст. 81 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Засада верховенства права, яка лежить в основі кримінального провадження, широко використовується при обґрунтуванні своїх рішень Європейським судом з прав людини. Правові позиції, сформульовані у цих рішеннях, мають обов`язково враховуватися судами України. В результаті тривалого і динамічного тлумачення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Європейський суд сформулював низку правових положень, які охоплюються верховенством права. Серед них основним є забезпечення права людини на справедливий суд. Це право відповідно до Конвенції та інтерпретації його Європейським судом включає: а) право на гарантований доступ до суду; б) право на законного компетентного і безстороннього суддю; в) право викласти свою позицію в суді; г) право на ефективні засоби юридичного захисту в суді; г) право на справедливий судовий розгляд; д) право на презумпцію невинуватості у кримінальному провадженні; є) право на розумний строк розгляду справи; є) право на відкритий розгляд справи (за винятком обумовлених випадків).
Відповідно до ст. 158 КВК України, адміністративний нагляд встановлюється щодо осіб, зазначених у статті 3 Закону України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі», за постановою судді в порядку, передбаченому статтею 5 вищезазначеного Закону.
Відповідно до п. «б» ст. 3 Закону України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі» адміністративний нагляд встановлюється щодо повнолітніх осіб, засуджених до позбавлення волі за тяжкі, особливо тяжкі
злочини або засуджених два і більше разів до позбавлення волі за
умисні злочини, якщо під час відбування покарання їх поведінка
свідчила, що вони вперто не бажають стати на шлях виправлення і
залишаються небезпечними для суспільства.
За змістом ст. 5 цього Закону, постанова судді про встановлення засудженому адміністративного нагляду у випадках, передбачених пунктами «б» і «г» статті 3 цього Закону, надсилається начальнику установи виконання покарань, яка, в свою чергу, надсилає постанову судді для виконання органу Національної поліції за обраним піднаглядним місцем проживання в день його звільнення.
Статтею 395 КК України передбачено кримінальну відповідальність за неприбуття без поважних причин у визначений строк до обраного місця проживання особи, щодо якої встановлено адміністративний нагляд, у разі звільнення з місць позбавлення волі.
Системний аналіз зазначених норм законодавства вказує на те, що подання адміністрацією установи виконання покарань про встановлення адміністративного нагляду може бути внесено та розглянуто суддею тільки за участю засудженого або за умови його належного повідомлення про слухання справи.
З матеріалів справи вбачається, що на час розгляду подання, засуджений ОСОБА_3 звільнений з місць позбавлення волі, можливості повідомити його про розгляд подання у суду немає.
Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що законодавством України передбачено відповідальність за неприбуття до органів поліції за адміністративним наглядом, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні подання колонії.

Керуючись Законом України "Про адміністративний нагляд за особами, які звільнилися з місць позбавлення волі", ст.ст. 370-372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :
У задоволенні подання Державної установи «Софіївська виправна колонія (№ 55)» про встановлення адміністративного нагляду стосовно засудженого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Вільнянський районний суд Запорізької області протягом 7 діб з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1
23.09.2020