У Х В А Л А
іменем України
03 грудня 2020 року м.Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м.Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання слідчого відділу розслідування злочинів скоєних у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області майора поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000528 від 07.11.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

07.11.2020 приблизно о 10 годині 40 хвилин в районі будинку № 23 по вул. Бубнарівська м. Глобине Полтавської області сталася дорожньо-транспортна пригода під час якої водій автомобіля марки «КАМАЗ» моделі «45143» реєстраційний номер НОМЕР_1 з причепом марки «ГКБ» моделі «8350» реєстраційний номер НОМЕР_2 ОСОБА_5 допустив наїзд на електричний велосипед марки «Sky Bike», під керуванням ОСОБА_6 , в результаті чого останній від отриманих тілесних ушкоджень помер на місці пригоди.

07.11.2020 за даним фактом було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000528, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

11.11.2020 в приміщенні Глобинського районного відділення бюро СМЕ, за адресою: Полтавська обл., м. Глобине, туп. Лікарняний, 1, було виявлено та вилучено одяг (куртку, штани) та черевики трупа гр. ОСОБА_6

11.11.2020 постановою слідчого куртку, шатни та черевики, визнано речовими доказами.

Виходячи з положення ч. 2 ст. 170 КПК України «Накладення арешту на майно» п. 1): «Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів», що в даному випадку є дуже важливо і суттєво, так як для з`ясування обставин механізму розвитку дорожньо-транспортної пригоди та встановлення причинного зв`язку між діями учасників пригоди та наслідками, які настали, а в даному конкретному випадку спричинення смерті, що неможливо встановити без дослідження транспортного засобу на якому залишилися сліди кримінального правопорушення.

У судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, клопотання підтримує. Також вказав, що володілець майна на яке слідчий просить накласти арешт помер.

За таких обставин, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання про арешт майна за відсутності учасників процесу.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється, оскільки в судове засідання не прибули всі особи, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з таких підстав.

Установлено, що СУ ГУНП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000528 від 07.11.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-

З копії витягу з ЄРДР вбачається, що 07.11.2020 приблизно о 10 годині 40 хвилин в районі будинку № 23 по вул. Бубнарівська м. Глобине Полтавської області сталася дорожньо-транспортна пригода під час якої водій автомобіля марки «КАМАЗ» моделі «45143» реєстраційний номер НОМЕР_1 з причепом марки «ГКБ» моделі «8350» реєстраційний номер НОМЕР_2 ОСОБА_5 допустив наїзд на електричний велосипед марки «Sky Bike», під керуванням ОСОБА_6 , в результаті чого останній від отриманих тілесних ушкоджень помер на місці пригоди.

На обґрунтування доводів клопотання слідчим долучені матеріали кримінального провадження, якими у сукупності підтверджуються викладені слідчим обставини.

З копії протоколу огляду від 11.11.2020 року вбачається, що в приміщенні Глобинського районного відділення бюро СМЕ, за адресою: Полтавська обл., м. Глобине, туп. Лікарняний, 1, було виявлено та вилучено одяг (куртку, штани) та черевики трупа гр. ОСОБА_6 .

Відповідно до ч.5 ст.237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

Зі змісту ч.7 ст.237 КПК України вбачається, що вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої його було вилучено, що встановлено ч.5 ст. 171 КПК України.

Відповідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого,засудженого, третіх осіб.

Частиною 1 ст.173 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідчим доведено, що виявлене та вилучене під час огляду майно, а саме: куртка, шатни та червики, які належали потерпілому ОСОБА_7 , має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказами злочину, об`єктами кримінально протиправних дій, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Крім того, 11.11.2020 постановою слідчого куртку, шатни та черевики, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, куртка, шатни та черивики, які належали потерпілому ОСОБА_7 , підлягають арешту з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчим у клопотанні доведено необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна шляхом позбавлення права на його відчуження, розпорядження та користування. При цьому враховує можливість використання його як доказу в даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 131, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: куртку, шатни та червики, які належали потерпілому ОСОБА_7 (загинув), з позбавленням права відчуження, розпорядження та/або користування вказаним майномдо скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Визначити місце зберігання речового доказу, куртку, светр 2 шт., шатни, пасок, кросівки, в камері речових доказів Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області, за адресою: Полтавська обл., м. Кременчук, вул. 29 вересня, 6.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого перебувають матеріали кримінального провадження № 0000528.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1