БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУДЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №728/1993/17
У Х В А Л А

"09" вересня 2020 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

обвинуваченої - ОСОБА_5

представника потерпілого (цивільного позивача) - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзна кримінальне провадження №0001037 від 10.11.2016р. по обвинуваченню:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та зареєстрованої в АДРЕСА_1 , проживаючої в АДРЕСА_2 , громадянки України, освіта вища, розлученої, має 1 неповнолітню дитину, працюючої заступником директора ТОВ «Бахмачгазобудсервіс», ФОП, -

в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.2 ст.190 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Борзнянського районного суду Чернігівської області знаходиться кримінальне провадження №0001037 від 10.11.2016р. по обвинуваченню ОСОБА_5 в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.2 ст.190 КК України (змінене у суді прокурором обвинувачення).

Так, ОСОБА_5 обвинувачується в тому, що склала завідомо підроблені документи, а саме: довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за липень 2016 року №б/н (примірна форма КБ-3) та акт приймання виконаних будівельних робіт №б/н за липень 2016 року (примірна форма №КБ-2в) з відновлення покрівлі будинку культури після буревію в с. Митченки Бахмацького району Чернігівської області, в які внесла завідомо неправдиві відомості про обсяг та вартість фактично виконаних робіт на суму 133116,78 грн, достовірно знаючи, що роботи проведено на суму 63637,91 грн, чим завищила вартість обсягів ремонтних робіт на суму 69478,87 грн, яка встановлена висновком судової будівельно-технічної експертизи №1509/1510/17-24 від 23.03.2017р. і визначена як матеріальна шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

ОСОБА_5 в судовому засіданні винною себе у пред`явленому обвинуваченні не визнала, оскільки не було ніякого завищення вартості обсягів ремонтних робіт з відновлення покрівлі будинку культури після буревію в с. Митченки, а всі фактично виконані роботи відповідають складеним документам й навіть окремі роботи були проведені поза межами кошторису.

Прокурор в судовому засіданні подав клопотання про призначення комісійної судової будівельно-технічної експертизи в іншу експертну установу (Чернігівський НДЕКЦ МВС України), оскільки між даними щодо обсягів виконаних робіт та використаних матеріалів, установленими за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1509/1510/17-24 від 23.03.2017р. та Висновком №134/09-17 за результатами технічного обстеження даху Митченківського будинку культури, виконаного ДП «Український науково-дослідний і проектно-кошторисний інститут будівельних матеріалів та виробів» на замовлення ФОП ОСОБА_5 , маються суттєві розбіжності та суперечності, які неможливо було усунути в судовому засіданні дослідженими доказами. Також зазначив, що виконати запропоновану комісійну експертизу під час досудового розслідування не представлялось можливим, оскільки Висновок №134/09-17 сторона захисту надала вже у судовому засіданні Бахмацького районного суду, й він не був старшим групи процесуальних прокурорів.

Представник потерпілого в судовому засіданні підтримав вказане клопотання прокурора.

Обвинувачена та її захисник в судовому засіданні заперечили проти даного клопотання, вважаючи його безпідставним, оскільки за спливом тривалого періоду часу (понад 4 роки) проведення комісійної експертизи є недоцільним і потягне за собою значні фінансові витрати (на вирішення поставлено 18 питань), зібраних під час досудового розслідування доказів достатньо для ухвалення процесуального рішення, висновок №134/09-17 надавався слідчому разом з клопотанням про закриття кримінального провадження, перебував у сторони обвинувачення під час досудового розслідування, але не був взятий до уваги, а тому прокурор зловживає своїми процесуальними правами.

Розглянувши вказане клопотання прокурора, заслухавши пояснення учасників судового провадження, перевіривши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

За змістом положень ч.1 ст.242, ч.1 ст.332 КПК України, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, за клопотанням сторін кримінального провадження суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до п.1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998р., згідно з процесуальним законодавством України виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, постановою слідчого Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_7 від 28.02.2017р. було призначено судову будівельно-технічну експертизу для вирішення питань про вартість фактично виконаних робіт з відновлення покрівлі на Митченківському будинку культури після буревію та відповідність обсягів і вартості цих фактично виконаних робіт обсягам та вартості, визначених проектно-кошторисною або первинною звітною документацією з будівництва.

За висновками зазначеної експертизи №1509/1510/17-24 від 23.03.2017р. вартість фактично виконаних робіт з відновлення покрівлі будинку культури після буревію в с. Митченки Бахмацького району Чернігівської області складає 63637,91 грн. Обсяги та вартість фактично виконаних робіт з відновлення покрівлі на Митченківському будинку культури після буревію не відповідають обсягам та вартості, визначеним кошторисною документацією з будівництва. Вартість завищення складає 69478,87 грн.

З вступної частини вищевказаної експертизи слідує, що експертом відбулося обстеження об`єкта дослідження в присутності слідчого, проведено фотографування.

Допитана в судовому засіданні судовий експерт ОСОБА_8 повідомила, що їй було забезпечено доступ до об`єкта дослідження, відповідні заміри робили зі слідчим, який вказував необхідні місця для обстеження.

Також, як вбачається з реєстру матеріалів досудового розслідування, доданого до обвинувального акта, в розпорядженні слідчого як сторони обвинувачення мався Висновок №134/09-17 ДП «Український науково-дослідний і проектно-кошторисний інститут будівельних матеріалів та виробів» (розділ І порядковий №57 - Клопотання захисника про долучення висновку та закриття кримінального провадження - 03.10.2017р. - долучено до матеріалів кримінального провадження). Вказане клопотання захисника, Висновок №134/09-17 та постанова старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_9 від 04.10.2017р. про часткову відмову у задоволенні клопотання наявні в матеріалах кримінального провадження. Наведена інформація спростовує доводи прокурора та підтверджує позицію сторони захисту про наявність у володінні органу досудового розслідування обох висновків, на необхідність усунення розбіжності в яких посилається держобвинувач в обгрунтування призначення судом комісійної експертизи. Натомість, в Бахмацькому районному суді сторона захисту клопотала про долучення довідки ДП «Український науково-дослідний і проектно-кошторисний інститут будівельних матеріалів та виробів» №389/01 від 28.11.2017р., яка містить лише роз`яснення інформації, що міститься у Висновку №134/09-17. При цьому, відхиляючи Висновок №134/09-17 слідчий ОСОБА_9 у постанові від 04.10.2017р. послався на його сумнівність в якості доказу та самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту своїх правових позицій (принцип змагальності).

Згідно з ч.1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (принцип диспозитивності).

За змістом положень ч.1-3 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу.

Відтак, з огляду на вказані приписи КПК України суд вважає, що слідчі як сторона кримінального провадження з боку обвинувачення (п.19 ч.1 ст.3 КПК України) скористалися своїми процесуальними правами для призначення відповідних експертиз та надання експертам тих об`єктів дослідження, які вони вважали необхідними і достатніми для забезпечення доказування відповідних обставин у кримінальному провадженні, передбачених ст.91 КПК України. Натомість зібрані під час досудового розслідування докази сторона обвинувачення вважала достатніми для складання обвинувального акта, й відповідно, - доведеності пред`явленого ОСОБА_5 обвинувачення. Водночас, прокурор не надав суду беззаперечних та переконливих доказів намагання провести комісійну судову будівельно-технічну експертизу чи неможливість її проведення під час досудового розслідування.

Показання обвинуваченої, в тому числі й у судовому засіданні, а також наявні в органу досудового розслідування докази, але не використані ним без об`єктивних на те причин, з огляду на принцип презумпції невинуватості (ст.62 Конституції України, ст.17 КПК України), не можуть бути підставою для призначення комісійної експертизи в суді.

Наведене дає підстави для висновку, що сторона обвинувачення перекладає свій обов`язок зі своєчасного збирання доказів та доказування на судовий орган, хоча для цього законом визначена така стадія кримінального провадження як досудове розслідування.

Посилання держобвинувача ОСОБА_3 на ту обставину, що він на стадії досудового розслідування не був старшим групи прокурорів, не заслуговують на увагу, оскільки в обвинувальному акті даний прокурор значиться у складі групи прокурорів, а відтак з огляду на приписи ст.36, 37 КПК України мав всі повноваження для виконання своєї самостійної процесуальної діяльності.

Відтак, вищевказані упущення слідчих та процесуальних прокурорів з огляду на засади змагальності сторін у кримінальному процесі (ст.22 КПК України) та розумності строків (ст.28 КПК України) не можуть бути підставою для підміни судом функції обвинувачення.

Таким чином, враховуючи викладені обставини, дане клопотання прокурора про призначення по даному кримінальному провадженню комісійної судової будівельно-технічної експертизи є необгрунтованим і не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.3, 22, 26, 28, 36, 37, 242, 332, 372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання прокурора про призначення комісійної судової будівельно-технічної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Борзнянського районного суду ОСОБА_1