Справа №753/7621/20 Головуючий у 1 інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/824/3187/2020 Головуючий у 2 інстанції ОСОБА_2

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 вересня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:
суддів ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря ОСОБА_5 ,
за участю заявника: ОСОБА_6 ,
В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 15 травня 2020 року відмовлено у задоволенні вищевказаної скарги, оскільки, на думку слідчого судді, висновок слідчого про відсутність в діянні складу кримінального правопорушення є обґрунтованим, проведене у кримінальному провадженні досудове розслідування - повним і об`єктивним, а постанова про закриття кримінального провадження є достатньо мотивованою та обґрунтованою, тобто такою, що відповідає вимогам ст. 110, 284 КПК України.
В обґрунтування своїх вимог зазначає, що з моменту винесення попередньої ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 07 червня 2018 року про скасування постанови слідчого від 17 квітня 2018 року про закриття кримінального провадження слідчим ОСОБА_7 не проведено жодних слідчих дій до повторного закриття кримінального провадження. Проігноровано клопотання потерпілого ОСОБА_6 про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження від 13 травня 2019 року та не надано для ознайомлення матеріали кримінального провадження, а також проігноровано висновок СМЕ, наявний в матеріалах справи, зроблений відразу після побиття апелянта, покази самого апелянта, а також покази двох свідків ( ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ), оскільки слідчий ОСОБА_7 взяв до уваги лише покази тричі засудженого ОСОБА_8 .
Заслухавши доповідача, ОСОБА_6 , який підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити, вивчивши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Частина 3 вказаної статті передбачає, що повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Частиною 1 статті 135 КПК України передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У ч. 8 вказаної вище статті зазначено, що особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом.
Так, Київським апеляційним судом про розгляд апеляційної скарги ОСОБА_6 неодноразово повідомлялася Київська місцева прокуратура № 2, однак, у зазначений день прокурор до суду не з`явився.
Враховуючи викладене, колегія суддів прийшла до висновку, що неявка прокурора не перешкоджає судовому розгляду, оскільки він був належним чином повідомлений про дату судового засідання та його процесуальні права були дотримані.
Згідно з вимогами ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
У відповідності до ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень глави 26.
На обґрунтування рішення про закриття кримінального провадження слідчий послався на те, що дії ОСОБА_8 , відповідно до ст. 36 КК України, визнаються необхідно обороною, оскільки вчинені з метою захисту охоронюваних законом прав та інтересів особи, яка захищається.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 36 КК України необхідною обороною визнаються дії, вчинені з метою захисту охоронюваних законом прав та інтересів особи, яка захищається, або іншої особи, а також суспільних інтересів та інтересів держави від суспільно небезпечного посягання шляхом заподіяння тому, хто посягає, шкоди, необхідної і достатньої в даній обстановці для негайного відвернення чи припинення посягання, якщо при цьому не було допущено перевищення меж необхідної оборони.
З Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про необхідну оборону» від 26 квітня 2002 року № 1 вбачається, що при розгляді справ даної категорії суди повинні з`ясовувати, чи мала особа, яка захищалася, реальну можливість ефективно відбити суспільно небезпечне посягання іншими засобами із заподіянням нападникові шкоди, необхідної і достатньої в конкретній обстановці для негайного відвернення чи припинення посягання.
Однак, в постанові про закриття кримінального провадження від 12 лютого 2020 року, слідчим належним чином не мотивував з яких підстав він надає перевагу показанням, зокрема, ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та у зв`язку із чим не взяв до уваги покази потерпілого ОСОБА_6 і свідків ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .
Крім того, згідно висновку експерта № 112 від 19 січня 2015 року встановлено, що ОСОБА_6 були заподіяні наступні тілесні ушкодження:
синці: в тьмяно-потиличній ділянці по центру та зліва -1, на задньо-боковій поверхні шиї зліва у нижній третині -1, на задній поверхні лівого плеча у середній третині -1, в лівій надключичній ділянці -1, на передній поверхні правої гомілки у середній третині -1;
садна: на правому скаті носу -1, на тильній поверхні дистальної фаланги 3-го пальця лівої кисті -1;
травматичний злам жувальної кромки 1-го зуба зліва верхньої щелепи на 1/9 висоти зуба, крововилив слизової нижньої губи в проекції 1-го 2-го зубів зліва верхньої щелепи.
При цьому, в матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які докази, що підтверджують нанесення ОСОБА_8 тілесних ушкоджень ОСОБА_6 .
Враховуючи, що при розгляді скарги ОСОБА_6 як слідчим, так і слідчим суддею допущені істотні порушення вимог кримінального-процесуального закону, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана апелянтом ухвала суду підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали про скасування постанови слідчого та направлення матеріалів кримінального провадження до Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві для проведення досудового розслідування.
Керуючись ст.ст. 404, 407, 419, 422 КПК України колегія суддів,-
У Х В А Л И Л А:
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалити нову ухвалу, якою скаргу ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
С У Д Д І:
_________________ _________________ _________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4