22.07.2020
Справа № 522/8051/20
УХВАЛА
Іменем України

22 липня 2020 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000873 від 18.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000873 від 18.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.

Частиною 2 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи їх законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В подальшому адвокатом ОСОБА_2 діючого в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , було подано заяву про залишення його без розгляду.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7, ч. 1 ст. 26 КПК України однією з загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні суб`єктами кримінального провадження своїх процесуальних прав в межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зі змісту ст. 174 КПК України вбачається, що за наслідками розгляду клопотання про скасування арешту майна суд може постановити ухвалу: 1) про скасування арешту майна повністю або частково; 2) про відмову у задоволенні клопотання.

Так, слідчий суддя зазначає, що чинний Кримінальний процесуальний кодекс України не містить вказівки слідчому судді на те, яким чином необхідно діяти за наявності заяви заявника про повернення клопотання про скасування арешту майна. Зокрема, чинний КПК України не містить й положення, яке передбачало б можливість повернення клопотання про скасування арешту майна слідчим суддею.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

П. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься: змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи вищевказані положення законодавства, слідчий суддя приходить до переконання, що подання заяви про повернення клопотання про скасування арешту майна свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання та не доведення викладених у клопотанні обставин.

За таких обставин, виходячи із принципу диспозитивності кримінального провадження, вважаю відсутніми підстави для розгляду по суті вказаного клопотання, про скасування арешту майна.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 7, 26, 172, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :
Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000873 від 18.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: