Справа №389/1631/20
Провадження №1-кс/389/371/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 вересня 2020 року слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000968 від 12 червня 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч. 2 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Дніпродзержинськ Дніпропетровської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не одруженого, дітей не має, раніше судимого, -

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В клопотанні слідчий зазначає, що з метою запобігання ризикам, які передбачені п. 1,3,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду, здійснення незаконного впливу на потерпілого та свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення інших кримінальних правопорушення до ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказав на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри, наявність ризиків, які передбачені п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість їх запобігання в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заявив клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби. ОСОБА_4 підтримав захисника.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторони обвинувачення, захисту, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Встановлено, що в провадженні Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР 12 червня 2020 року №0000968 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч.2 ст. 185 КК України.

30 липня 2020 року о 09.00 годині гр. ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні злочину,передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

30 липня 2020 року о 13.00 годині ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 357 КК України.
30 липня 2020 року кримінальні провадження №0000968 та №0001143 об`єднанні в одне провадження, якому присвоєно №0000968.
Про підозру у вчиненні вищевказаних кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.1 ст. 357 КК України, ОСОБА_4 повідомлено 30.07.2020 року о 15.10 годині, відповідно до якої гр. ОСОБА_4 своїми умисними та протиправними діями скоїв викрадення офіційного документа з корисливих мотивів, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 357 КК України та скоїв таємне викрадення чужого майна (крадіжку), вчинене повторно, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 185 КК України.

21 вересня 2020 року, о 01 годині 00 хвилин слідчим, в порядку ст. 190 КПК України за ухвалою слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 від 17 вересня 2020 року, було затримано ОСОБА_4 , про що 21 вересня о 09 годині 00 хвилин було складено протокол про затримання підозрюваного.
Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Таким чином, надані до клопотання матеріали, на думку слідчого судді, свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, про те що гр. ОСОБА_4 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 357, ч. 2 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри підтверджуються доданими до клопотання матеріалами, а саме: копією протоколу допиту потерпілого, копіями протоколів допиту свідків, копією протоколу допиту підозрюваного, копією протоколу проведення слідчого експерименту та іншими зібраними у справі матеріалами.

Також слідчим суддею відзначається, що практика Європейського суду з права людини не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового слідства були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Крім того, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 04.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Європейський Суд з прав людини у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Слідчий суддя відзначає про наявність ризиків передбачених п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КК України.

Такого висновку суд дійшов, оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч. 2 ст. 185 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 5 років.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».
Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , у разі визнання його винним, з огляду на особу підозрюваного, визначає вірогідність переховування від органів розслідування та /або суду підозрюваного, на тому рівні, щоб їм запобігти можливо лише при застосуванні запобіжного заходу тримання під вартою.
Так, ст.5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 27.06.1980 "Про взяття під варту до суду" зауважується на тому, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Важливим критерієм орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу повинна бути санкція за злочин вчинений обвинуваченим, тобто чим більш сувора санкція передбачена за злочин поставлений обвинуваченому в вину тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.
Крім цього, гр. ОСОБА_4 , на території Кіровоградської області не зареєстрований, не одружений, дітей не має, тобто не має міцних соціальних зв`язків, не працює, раніше неодноразово судимий.

Ризики, передбачені п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України полягають, зокрема, в тому, що кримінальне правопорушення, яке ставиться ОСОБА_4 в провину, вчинено відносно ОСОБА_7 , протокол допиту якої наявний в матеріалах справи, а тому існує ймовірність, що з метою уникнення від кримінальної відповідальності підозрюваний може впливати на потерпілу для зміни останньою своїх показів, або для відмови від їх дачі. Окрім того, підозрюваний ОСОБА_4 є раніше судимим за скоєння майнових злочинів, а тому існує ймовірність, що у разі не застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, крім того, ним можуть бути скоєні інші кримінальні правопорушення.
Відповідно до положень ч.2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:
до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;
до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Згідно ст. 186 КПК України, клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого, або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.
Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 357, ч.2 ст. 185 КК України, з урахуванням встановлених ризиків, відсутні підстави вважати, що менш суворий запобіжний захід, окрім тримання під вартою зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного.
Крім цього, слідчим суддею враховуються обставини, визначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме: повідомлення ОСОБА_4 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, вагомість наявних доказів, його вік, стан здоров`я, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, відсутність міцних соціальних зв`язків та наявність незнятої і не погашеної у встановленому законом порядку судимості.

Вказане свідчить, що запобігання встановленим ризикам можливо лише шляхом застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу - тримання під вартою строком на 60 днів, який слід обчислювати з моменту затримання, тобто з 01 години 00 хвилин 21 вересня 2020 року.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинувачем обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчим суддею при визначенні суми альтернативного запобіжного заходу застави підозрюваному враховується, що підозрюваний не має постійного місця проживання та стабільного доходу на території міста Знам`янки Кіровоградської області, тяжкість можливого покарання.

Крім того, ч. 4 ст. 182 КПК України вказує, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинувачем покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42 360 грн., розмір якої, виходячи з положень п.1 ч.5 ст. 182 КПК України в повній мірі забезпечить належне виконання покладених на підозрюваного обов`язків та його належну поведінку.

Враховуючи зазначене, вважаю, що слідчим та прокурором доведено неможливість застосування до підозрюваного у даному кримінальному правопорушенні більш м`якого запобіжного заходу, існує необхідність у застосуванні до нього запобіжного заходу тримання під вартою та альтернативного запобіжного заходу - застави 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 9, 176-178, 182-183,186,196-197, 205, 369-372 КПК України,

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 та ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби - відмовити.
Клопотання старшого слідчого СВ Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 01 год.00 хв. 21 вересня 2020 року до 01 год.00 хв. 19 листопада 2020 року.

Визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42 360 грн., які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Кіровоградській області, ОТРИМУВАЧ КОШТІВ: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області, КОД ОТРИМУВАЧА (код за ЄДРПОУ): 26241445, БАНК ОТРИМУВАЧА: ДКСУ м.Київ, КОД БАНКУ ОТРИМУВАЧА (МФО): 820172, РАХУНОК ОТРИМУВАЧА: UA0002505, призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно зі ст.182 КПК України у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000968 від 12 червня 2020 року, застава за ОСОБА_4 (ЄУН №389/1631/20, провадження №1-кс/389/371/20).

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 в строк до 01 год. 00 хв. 19.11.2020 року наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у кримінальному провадженні, як безпосередньо так і через третіх осіб, окрім участі в слідчих та процесуальних діях.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Строк дії ухвали до 01 год.00 хв. 19.11.2020 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 22.09.2020 року о 14.00 годині.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду ОСОБА_1
Кіровоградської області