Справа №766/9582/20
н/п 1-кс/766/7310/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2020 року м.Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого в ОВС СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в с т а н о в и л а :

Слідчий звернувся до суду з клопотанням в якому просив: продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, у межах строку досудового розслідування, а саме до 22.09.2020

При постановленні ухвали про продовження строку тримання під вартою прошу не визначати розмір застави, оскільки злочин вчинено із застосуванням насильства.

Обґрунтування клопотання:

Відділом розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000251 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.06.2020 близько 12.00 год. ОСОБА_5 знаходячись у полі між с. Виноградове та с. Тарасівка Олешківського району Херсонської області, переслідуючи прямий умисел направлений на протиправне позбавлення життя людини, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання у вигляді смерті людини, на ґрунті раптово виниклого конфлікту з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , із використанням вогнепальної зброї, а саме рушниці ІЖ-27, 16 калібру, № НОМЕР_1 , здійснив декілька постріл в останнього. Після цього, ОСОБА_5 з метою приховування слідів вбивства, автомобіль ВАЗ 2109 з д.н.з. НОМЕР_2 разом з тілом потерпілого ОСОБА_7 перемістив до Північно-Кримського каналу, де в ділянці, між стовпами з позначками «38» і «39» на трасі «М-17» Олешківського району Херсонської області скинув вказаний автомобіль у канал з водою. Труп ОСОБА_7 виявлено 20.06.2020 у вищезазначеному каналі.

У вчиненні вказаного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, офіційно не працевлаштований, проживав за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

22.06.2020 ОСОБА_5 за погодженням з прокуратурою Херсонської області повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Допитаний як підозрюваний ОСОБА_5 показав, що приблизно у грудні 2016 року він познайомився із ОСОБА_8 , який сказав, що його цікавить вирощування соняшника. Умови були наступні, ОСОБА_9 повинен був оплатити всі затрати на вирощування, а після збору врожаю, він повинен був забрати свої затрати, а прибуток вони повинні були розділити навпіл. Таким чином, 29.12.2016 вони склали договір про те, що ОСОБА_5 зобов`язується виростити 100 тон соняшника, а ОСОБА_9 на витрати дає йому 1 000 000 гривень, терміном до 20.09.2017. Таким чином, 30.12.2016 року ОСОБА_9 на руки дав йому грошові кошти у сумі 664800 гривень (на той час це було 24000 доларів). Вказані грошові кошти він витратив на підготовку посіву соняшника 31.01.2017 ОСОБА_9 дав йому ще 137 000 гривень (на той час це було 5000 доларів) також на обробку землі. Наприкінці серпня ОСОБА_5 почав збирати врожай. Про це він повідомив ОСОБА_10 період часу з серпня по листопад ОСОБА_5 давав грошові неодноразово віддавав грошові кошти ОСОБА_11 , при цьому останній ніяких розписок про це не писав. Таким чином, ОСОБА_5 віддав ОСОБА_11 гроші у сумі близько 42 000 доларів (300 000 гривень + 18000 доларів та + 12000 доларів).

У листопаді 2017 року ОСОБА_5 поїхав у м. Херсон до ОСОБА_12 для того, щоб порахувати спільний прибуток та витрати. Коли вони розмовляли, то ОСОБА_9 сказав, що він планував зібрати врожай на більшу суму ніж вони зібрали і тому всі витрати він вирішив покласти на ОСОБА_13 , а саме 41 994 долари. Загалом після збору врожаю він віддав йому близько 42 000 доларів, але ОСОБА_9 сказав що все рівно він йому ще винен. ОСОБА_9 погрозами змусив ОСОБА_14 написати розписку, начебто він взяв у нього грошові кошти у сумі 41994 долари, хоча насправді цих грошей він у нього не брав. З того часу ОСОБА_9 постійно йому погрожував та вимагав повернення боргу. У 2020 році ОСОБА_9 почав погрожувати не тільки йому, а і його родині.

ОСОБА_5 почав постійно обертатися та у нього з`явилася манія переслідування, що у будь-який час приїде ОСОБА_9 та розправиться над його сім`єю. Кожного вечора він перевіряв чи закриті двері у будинок, лякався кожного шороху, а також лякався автомобілів, які проїздили повз його будинок.

14.06.2020 близько 08.00 йому подзвонив ОСОБА_9 і свій діалог почав з погроз та нагадав йому про те, що зовсім скоро відріже пальці його дітям та сказав, що йому необхідно зустрітися з якимось чоловіком, а потім він приїде до нього. Після цього ОСОБА_5 пішов на поле, де його батько вирощував баштан, при цьому він узяв із собою рушницю, для того, щоб відлякувати птахів. Близько 11.00 йому подзвонив ОСОБА_9 та знову погрожував розправитися з його сім`єю. У той момент він дуже злякався за свою сім`ю та був сам не свій. Через якийсь час ОСОБА_9 приїхав на поле на своєму автомобілі ВАЗ 21099 червоного кольору. ОСОБА_9 зупинив автомобіль, вікно було відчинене. Він повернувся до ОСОБА_15 та він побачив у його правій руці пістолет, який він наставив на ОСОБА_14 та знову погрожував розправитися із його сім`єю. Далі ОСОБА_16 не пам`ятає, як вистрілив і куди. Від отриманого шоку він частково не пам`ятає деталі того, що було далі. Коли він прийшов до тями, то він сидів на землі навколішках, а поруч на землі лежала рушниця. Як він перетягнув тіло ОСОБА_12 на інше сидіння він не пам`ятає. Потім він пішов додому, а вночі прокинувся та пішов у поле шукати автомобіль. Він знайшов автомобіль у кущах та побачив, що в автомобілі на передньому пасажирському сидінні лежить ОСОБА_9 без ознак життя. Він сів в автомобіль та поїхав. При цьому він не розумів, що йому далі робити. Через поля він виїхав на трасу в районі с. Брилівка та по трасі поїхав у напрямку смт Каланчак. Потім він просто повернув автомобіль у напрямок Північно-Кримського каналу. Там він вийшов з автомобіля та не знав, що йому робити. Потім він вирішив зіштовхнути автомобіль разом із тілом ОСОБА_12 в канал. Коли він зіштовхував автомобіль, то вікна не зачиняв. З автомобіля він нічого не забирав. Про те, що сталося нікому не говорив.

22.06.2020 слідчим суддею Херсонського міського суду відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком до 22.08.2020 включно.

13.07.2020 ухвалою Херсонського апеляційного суду скасовано ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду від 22.06.2020 та постановлено нову ухвалу, відповідно до якої до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 20.08.2020 включно.

10.08.2020 першим заступником прокурора Херсонської області продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000251 до трьох місяців, а саме до 22.09.2020.

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Для завершення досудового розслідування у матеріалах кримінального провадження необхідно виконати наступні слідчі (розшукові):

- витребувати та приєднати до матеріалів провадження висновок комплексної психолого-психіатричної експертизи відносно підозрюваного ОСОБА_5 ;

- виконати вимоги ст.290 КПК України та надати сторонам кримінального провадження достатній час для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, до яких їм буде надано доступ;

- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування;

- провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, необхідність у проведені яких виникне під час досудового розслідування.

16.07.2020 призначено проведення комплексної психолого-психіатричної експертизи підозрюваному ОСОБА_5 , проведення якої доручено ДУ «Центр психологічного здоров`я і моніторингу наркотиків та алкоголю Міністерства охорони здоров`я України», 17.07.2020 матеріали кримінального провадження та вищевказану постанову направлено до ДУ «Центр психологічного здоров`я і моніторингу наркотиків та алкоголю Міністерства охорони здоров`я України» для забезпечення виконання. Експерт ДУ «Центр психологічного здоров`я і моніторингу наркотиків та алкоголю Міністерства охорони здоров`я України» проводить експертизи відповідно до графіку два рази на тиждень, тобто особи, відносно яких обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою доставляються до експерта лише щочетверга, тому огляд експертом підозрюваного ОСОБА_5 відбувся 23.07.2020.

Відповідно до наказу Міністерства охорони здоров`я №865 від 08.05.2018 «Про затвердження Порядку проведення судово-психіатричної експертизи» строк проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи становить до 30 робочих днів з дати отримання всіх необхідних матеріалів. Залежно від ступеня складності експертизи і обсягу її об`єктів, поданих на дослідження, цей строк може бути продовжено з інформуванням органу, який призначив експертизу, та за клопотанням якого експерт був залучений. Тобто, виходячи з викладеного, орієнтовний строк закінчення зазначеної експертизи припадає на 23.08.2020.

Вважає, що на даний час ризики, які стали підставою для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшилися.

З огляду на викладене, а також враховуючи, що у випадку визнання судом винним ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 15 років є підстави вважати, що у разі непродовження строку застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній переховуватиметься від органів досудового розслідування та суду, а також з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєне перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом незаконного впливу на потеплілих та свідків.

З огляду на те, що строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 спливає 20.08.2020, при цьому заявлені ризики, які виправдовують тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою не зменшилися, підстави для скасування чи зміни обраного судом запобіжного заходу на більш м`який відсутні, враховуючи, що менш суворі запобіжні заходи будуть не достатні для запобігання настанню наведеним ризикам та не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор в судовому засіданні просив клопотання задовольнити.

Захисник заперечувала проти задоволення клопотання. На обґрунтування своїх заперечень послався на те, що підозрюваний не має наміру переховуватися, він має міцні соціальні зв`язки, не має наміру ухилятися від слідства. Про те, що підозрюваний не має наміру ухилятися від слідства свідчить і той факт, що апеляційним судом апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді розглядалася із сплином значного часу від дати постановлення рішення, проте підозрюваний самостійно прибув до апеляційного суду, не порушував жодного обов`язку, покладеного на нього ухвалою слідчого судді.

Підозрюваний підтримав позицію захисника, пояснив, що визнає свою вину у вчиненому, немає наміру ухилятися від суду, розуміє, що йому доведеться відбувати покарання, але в даний час він міг би бути ще з сім`єю.

Мотивація суду:

Заслухавши думку учасників судового розгляду, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Стаття 199 КПК України передбачає, порядок продовження строку тримання під вартою

1. Клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

2. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

3. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

4. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

5. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

22.06.2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

22.06.2020 року ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з обов`язком не залишати місце проживання цілодобово.

13 липня 2020 року ухвалою колегії судової палати з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду скасовано ухвалу слідчого судді від 22.06.2020 року та застосовано підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 стало те що він підозрюється у вчиненні умисного вбивства ОСОБА_7 з використанням вогнепальної зброї та з метою приховування слідів злочину помістив труп потерпілого до автомобіля ВАЗ 2109 державний номер НОМЕР_2 , перемістив вказаний автомобіль з трупом до Північно-Кримського каналу та скинув в канал з водою. Вказані обставини вчинення злочину свідчать про усвідомлення підозрюваним протиправності своїх дій та свідоме приховування слідів злочину з метою ухилення від кримінальної відповідальності, на що слідчий суддя не звернув уваги.

Сприяння підозрюваним розкриттю злочину може в подальшому слугувати підставою для визнання обставиною, що пом`якшує покарання, однак жодним чином не спростовує наявність ризиків переховування від органів досудового розслідування чи суду, перешкоджання встановленню істини в кримінальному провадженні шляхом незаконного впливу на потерпілих.

Також те, що є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваному буде забезпечено можливість для незаконного впливу на потерпілих з метою зміни ними своїх показань, оскільки їм відомо про борг ОСОБА_5 .

Також вивченням особи підозрюваного колегією суддів було встановлено, що підозрюваний офіційно не працевлаштований та не має законного джерела доходу, вчиненню ним злочину слугував конфлікт через заборгованість великої суми грошових коштів потерпілому, що в повній мірі, зважаючи і на обставини приховування ним слідів злочину, прямо вказує на підвищену суспільну небезпечність як вчиненого злочину, так і його особи.

Виходячи із змісту норм КПК України, зокрема ст.199КПК України, які регулюють порядок подання та розгляду клопотання про застосування чи продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, основу клопотання повинно складати виклад ризиків, посилання на докази про фактичне існування ризиків відносно підозрюваного, доводів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Натомість основу клопотання складає детальний виклад обставин щодо вчинення злочину, із зазначенням форми вини, усвідомлення наслідків і т.д., доказів, зібраних слідством (більше 4-ох сторінок), тоді як ризикам, що мало б складати основу клопотання, то слідчий з прокурором обмежилися загальною фразою «що у випадку визнання судом винним ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 15 років є підстави вважати, що у разі не продовження строку застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній переховуватиметься від органів досудового розслідування та суду, а також з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєне перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом незаконного впливу на потерпілих та свідків».

У рішенні ЄСПЛ «Мамедова проти Росії» зазначається «Суд повторює, що збереження обґрунтованої підозри стосовно того, що заарештована особа вчинила злочин, є умовою sine qua non законності подовження строку її тримання під вартою. Проте через певний час однієї цієї умови вже недостатньо. У таких випадках Суд повинен встановити, чи подальше позбавлення волі було вмотивоване іншими підставами, наведеними судовими органами. Якщо такі підстави були «істотними» і «достатніми»,

«Розглядаючи законність і обґрунтованість подальшого тримання заявниці під вартою, районний і обласний суди увесь час посилалися на серйозність висунутого обвинувачення як на головний чинник для оцінки можливості того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме відправленню правосуддя або вчинятиме нові злочинні дії. Однак, як не раз зазначав Суд, хоч суворість покарання, що загрожує заявникові, має значення для оцінки небезпеки його зникнення або вчинення нових злочинів, потребу подовжити строк тримання під вартою не можна оцінювати з чисто абстрактної точки погляду, зважаючи лише на тяжкість злочину. Так само і подовження строку тримання під вартою не може застосовуватися через те, що вироком може бути призначене покарання у вигляді позбавлення волі ( рішення у справі «Летельє проти Франції» (Letellier v. France) від 26 червня 1991 року, Серія A, № 207, п. 51; «Панченко проти Росії» (Panchenko v. Russia) від 8 лютого 2005 року, № 45100/98, п. 102; «Гораль проти Польщі» (Goral v. Poland) від 30 жовтня 2003 року, № 38654/97, п. 68; «Ілійков проти Болгарії» (Ilijkov v. Bulgaria) від 26 липня 2001 року, № 33977/96, п. 81).».

В даному ж рішенні вказано «суд підкреслює, що пункт 3 статті 5 Конвенції зобов`язує органи влади при вирішенні питання про звільнення обвинуваченого з-під варти або подовження строку тримання під вартою розглянути можливість застосування альтернативних заходів забезпечення участі обвинувачуваного в судовому розгляді».

Прокурор у клопотанні жодним чином не обґрунтував неможливість застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу.

Щодо ризику переховуватися від органу досудового розслідування, то слідчий з прокурором не обґрунтували його і не надали жодного доказу реальності існування такого ризику. При цьому слід враховувати, що якась ймовірність того, що підозрюваний може спробувати ухилитись від відповідальності, існує завжди, але цього недостатньо для обрання запобіжного заходу. Якщо про ризик переховування заявлено слідчим, суд має виходити виключно з конкретної оцінки фактів, сукупність яких може доводити або спростовувати вірогідність вчинення підозрюваним негативних дій. Як неодноразово зазначав Європейський суд у своїх рішеннях, ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна, і необхідність в утриманні під вартою відсутня. («Панченко проти Росії» § 106, «Летельє проти Франції», п. 43). Таким чином, сама по собі тяжкість покарання, що може бути застосоване до особи за умови визнання її винуватості, не є самостійною і достатньою підставою для встановлення ризику втечі. Така обставина має значення лише у сукупності з іншими релевантними факторами.

Найбільш вагомими факторами при оцінці ризику переховування є дані про особистість підозрюваного, адже саме при їх сукупного аналізі можна скласти уявлення про те, наскільки вагомою є вірогідність недобросовісної поведінки особи. З цього приводу Європейський суд зазначав, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova («Бекчиєв проти Молдови») § 58).

Підозрюваний постійно проживає у селі разом із своєю сім`єю, в якій виховує двох малолітніх дітей, в цьому ж селі проживають його найближчі родичі, матеріальний стан підозрюваного не дає підстав вважати, що у нього є матеріальні ресурси для переховування.

Щодо ризику «перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом незаконного впливу на потерпілих та свідків». Слідчий у клопотанні якось дивно поєднав два окремі ризики, визначені різними пунктами частини 1 ст.177КПК України. Так, п.3 ч.1 ст.177КПК визначено ризик незаконно впливати на потерпілого, свідка, підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, а п.4 ч.1 чт.177КПК визначено ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Якщо підозрюваний на даному етапі може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, то необхідно обґрунтувати в чому саме може полягати таке перешкоджання. Але згідно змісту клопотання та пояснень прокурора у судовому засіданні слідством вчинені всі необхідні слідчі дії, і очікується тільки висновок комплексної психолого-психіатричної експертизи відносно підозрюваного ОСОБА_5 , який орієнтовно має надійти 23 серпня 2020року, і на яку підозрюваний аж ніяк не може вплинути.

Щодо впливу на потерпілих та свідків, то в клопотанні необґрунтовано в чому може полягати вплив на потерпілих та свідків, і яких саме свідків, оскільки у клопотанні про жодного свідка події злочину не йдеться. І згідно змісту клопотання та повідомлення про підозру свідків очевидців злочину не було, заяву про злочину підозрюваний написав сам.

Потерпілими у кримінальному провадженні є дружина та дочка загиблого ОСОБА_7 , тобто потерпілі також не очевидці події. В ухвалі апеляційного суду зазначається, що «саме потерпілим відомо, що мотивом вчинення ОСОБА_5 вбивства слугував конфлікт через заборгованість великої суми грошових коштів ОСОБА_7 , а тому є обґрунтовані підстави вважати, що в разі незастосування до підозрюваного запобіжного заходу, пов`язаного із триманням під вартою, йому буде забезпечено можливість для незаконного впливу на потерпілих з метою зміни ними своїх показань…». На даний час згідно змісту протоколу допиту підозрюваного він детально викладає обставини вчинення злочину, зазначає про деталі боргових відносин між ним та ОСОБА_17 , про конфлікт, що існував з приводу боргу і привів до вбивства. Згідно змісту протоколу допиту потерпілої ОСОБА_18 вона в загальних рисах вказує про наявність боргу Мяти загиблому батьку.

Таким чином, викладенні раніше ризики в ухвалі Херсонського апеляційного суду від 13 липня 2020 року наразі вже відпали, оскільки для завершення досудового розслідування залишилось лише отримати висновок експертизи, всі інші слідчі дії вже виконанні. Та щодо встановлення «істини в кримінальному провадженні», то з КПК України 2012 року не передбачає встановлення істини у кримінальному провадженні.

За викладених обставин слідчий суддя вважає, що перебування підозрюваного під вартою за своєю фактичною суттю у даному кримінальному провадженні виглядатиме як «авансове» відбування покарання в рахунок можливого призначення покарання судом у вигляді позбавлення волі, що не є метою запобіжних заходів.

Особливість запобіжних заходів полягає в тому, що вони застосовуються не за конкретну недобросовісну поведінку підозрюваного, а превентивно, як гарантія настання правосуддя в майбутньому.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у його рішенні від 26.06.1991року у справі Летельє проти Франції, «попереднє ув`язнення не повинно бути передвісником покарання у виді позбавлення волі та не може бути «формою очікування обвинувального вироку».

Щодо визначених ризиків у клопотанні слідчого про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, то ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є вкрай мінімальним та може бути забезпеченим і застосуванням підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладанням обов`язку на підозрюваного не залишати місце проживання цілодобово, а для контролю підозрюваний має обов`язок носити електронний засіб контролю.

Слідчий суддя вважає, що у підозрюваного є міцні соціальні зв`язки, оскільки підозрюваний постійно проживає сім`єю зі своєю дружиною та доньками, Щодо офіційного працевлаштування то підозрюваний проживає у селі та займається вирощуванням овочів від чого отримує законний дохід та ця робота не потребує офіційного оформлення.

Прокурор у клопотанні жодним чином не обґрунтував неможливість застосування до підозрюваного іншого біль м`якого запобіжного заходу.

Постановою першого заступника прокурора Херсонської області строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000251 до 22.09.2020 року

Слідчий суддя вважає, що до підозрюваного з метою забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, необхідним і достатнім є застосування домашнього арешту з покладанням обов`язку на підозрюваного не залишати місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , - цілодобово, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и л а :

Клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 відхилити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 22 вересня 2020 року.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду - цілодобово;

- прибувати на першу вимогу до слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, номера мобільного телефону;

- здати на зберігання слідчому паспорт громадянина України для виїзду за кордон, та інші документи, що дають право на виїзд з України;

- носити електронний засіб контролю.

Виконання ухвали доручити слідчому слідчого управління ГУНП в Херсонській області у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Звільнити ОСОБА_5 з-під варти в залі суду.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено о 12 годині 35 хвилин 21 серпня 2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1