УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 листопада 2020 року

Шевченківський районний суд м.Запоріжжя у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2 ,
за участю секретаря ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
представника потерпілих ОСОБА_7 ,
захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
обвинуваченої ОСОБА_10 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_10 , у вчиненні злочину, передбаченого п.2 ч.2 ст.115 КК України,
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Шевченківського районного суду м.Запоріжжя перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_10 у вчиненні злочину, передбаченого п.2 ч.2 ст.115 КК України.

Ухвалою від 30 вересня 2020 року розгляд справи було призначено судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.

Відповідно до протоколу попереднього відбору присяжних від 01.10.2020 р. відібрані сім присяжних: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 .

В судовому засідання прокурор заявила клопотання про відвід присяжної ОСОБА_14 , оскільки вказана присяжна є дружиною ОСОБА_13 , який також включений до складу присяжних у цьому кримінальному провадженні.

Представник потерпілих, позицію якого підтримали потерпілі, не заперечував проти задоволення клопотання прокурора. Разом з тим заявив про відвід від участі у розгляді кримінального провадження і присяжного ОСОБА_13 на підставі п.4 ч.1 ст.75 КПК України, з метою запобігання порушень п.4 ч.2 ст.386 КПК України.

Захисники та обвинувачена віднесли рішення щодо відводу присяжних ОСОБА_13 та ОСОБА_14 на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_8 заявив про відвід присяжної ОСОБА_17 , оскільки остання є практикуючим психологом, і вказана обставина, за наявності клопотань про призначення відповідних експертиз у даному кримінальному провадженні, може вплинути на ухвалення процесуальних рішень.

Обвинувачена віднесла рішення щодо відводу присяжної ОСОБА_17 на розсуд суду.

Прокурор, представник потерпілих та потерпілі заперечували проти відводу присяжної ОСОБА_17 , посилаючись на його невмотивованість та відсутність підстав, визначених ст.75 КПК України.

Присяжні, яким учасники процесу заявили відвід, надавали пояснення про те, що не мають жодних стосунків з учасниками процесу, готові виконувати обов`язки присяжних. Присяжні ОСОБА_13 та ОСОБА_14 підтвердили, що вони є подружжям.

Заслухавши учасників судового розгляду, суд вважає що клопотання прокурора та представника потерпілих підлягає задоволенню з наступних підстав.

Важливою процесуальною гарантією реалізації права кожної людини на справедливий судовий розгляд незалежним і безстороннім судом у кримінальному провадженні України є інститут відводів (самовідводів) професійних суддів і присяжних, який являє собою сукупність процесуальних норм, що передбачають ініціювання та вирішення питання про недопущення судді, присяжного до участі або усунення його від участі в кримінальному провадженні за наявності обставин, що виключають таку участь.

Відповідно до положень ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 75 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя або присяжний зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Ч.2 ст.75 КК України визначено, що у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Ч.1 ст. 75 КПК України встановлює вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 1ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Зі змісту ст. 75 КПК України слідує, що гарантією об`єктивності розгляду справи є відсутність особистої прямої чи опосередкованої заінтересованості судді, суддів, присяжних у вирішенні справи, а також відсутності інших обставин, що викликають сумнів у їх об`єктивності.

При цьому п. 4 ч. 1ст. 75 КПК України зазначаючи на наявність інших обставин, які можуть викликати обґрунтовані сумніви в неупередженості слідчого судді, судді або присяжного, і наявність яких в такому випадку законодавцем пов`язана із необхідністю задовольнити заяву про відвід або самовідвід судді, не розкриває самого поняття "інші обставини".

Тому, поняття "інші обставин, які викликають обґрунтовані сумніви у його неупередженості" є оціночними, їх використання залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Також, як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно дост. 9 КПК України, є обов`язковою для застосування під час здійснення кримінального провадження, найважливішим питанням здійснення правосуддя незалежним, неупередженим та безстороннім судом є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість в демократичному суспільстві. При наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти.

В ряді рішень ЄСПЛ: "Гаусшильдт проти Данії", " "П`єрсак проти Бельгії", "Фей проти Австрії", "Бочан проти України", зазначено, що існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. При цьому вирішується питання, чи дозволяють певні факти, які можливо перевірити, незалежно від поведінки судді, поставити під сумнів його неупередженість і чи можуть ці побоювання сторони вважатися об`єктивно обґрунтованими. Обов`язкового встановлення доказів, які б свідчили про реальний прояв суддею заінтересованості в остаточному рішенні по справі або про його намір не об`єктивно його вирішити не потрібно, достатньо вже того, що є підстави допускати можливим прояв його неупередженості, навіть коли суб`єктом це не усвідомлюється.

Під час вирішення Європейським судом з прав людини справи "Білуха проти України" було також підкреслено, що у кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. При цьому ЄСПЛ застерігає, що навіть самі лише сумніви "розсудливого спостерігача" в тому, що суд незалежний та неупереджений, можуть мати певне значення в розумінні забезпечення громадянам права на справедливий суд ("Ферантелі та Сантанджело проти Італії", "Хаусчілдт проти Данії", "Ветштайн проти Швейцарії").

Беручи до уваги, що присяжні ОСОБА_14 та ОСОБА_13 є чоловіком та дружиною, то в силу положень ч.2 ст.75 КПК України, вони не можуть разом перебувати у складі суду, який здійснює провадження, а у разі задоволення відводу одному з них, у стороннього спостерігача може скластися враження про упередженість суду присяжних під час розгляду даної справи, що є підставою для задоволення клопотань прокурора та представника потерпілих.

Вирішуючи заяву захисника ОСОБА_8 про відвід присяжної ОСОБА_17 , суд виходив з наступного.

У ч.1 ст. 75 КПК України наведено вичерпний перелік обставини, що виключають участь присяжного в кримінальному провадженні, якими є: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Відповідно до частини 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.
Для відводу присяжного необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви захисника про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.
Посилання захисника на те, що присяжна ОСОБА_17 є практикуючим психологом, і це може вплинути на процесуальні рішення суду присяжних, не можна вважати вмотивованим відводом, у зв`язку з чим заява захисника задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст.75, 80, 376, 387 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора та представника потерпілих про відвід присяжних ОСОБА_13 та ОСОБА_14 зі складу присяжних у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст.115 КК України - задовольнити.

Відвести присяжних ОСОБА_13 та ОСОБА_14 від участі у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_10 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст.115 КК України.

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_10 адвоката ОСОБА_8 про відвід присяжної ОСОБА_17 відмовити.

Копію ухвали передати до канцелярії суду для визначення автоматизованою системою документообігу суду основних присяжних.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2