Справа № 946/6246/20
Провадження № 1-кс/946/2060/20
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2020 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тирасполь Республіки Молдова, громадянина України, освіта середня-спеціальна, не працюючого, неодруженого, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше притягувався до кримінальної відповідальності: 03.02.1983 року Ізмаїльським міським судом Одеської області за ч. 1 ст. 141 КК України у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки з відстрочкою виконання вироку на 2 роки; 27.10.1983 р. Ізмаїльським районним судом Одеської області за ч. 3 ст. 81 КК України у вигляді позбавлення волі строком до 4 років та 6 місяців. В Ізмаїльському міськрайонному суді Одеської області знаходяться на розгляді обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0002264 від 04.08.2014 за ч. 2 ст. 121 КК України, рішення по якому не прийняте,
підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Слідчим в клопотанні про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зазначено, що слідчим відділом Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001109 від 28.09.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Як зазначено слідчим в клопотанні, досудовим розслідуванням встановлено, що 27.09.2020 р. близько 23 години 00 хвилин, ОСОБА_5 , знаходячись на подвір`ї будинку АДРЕСА_1 , у ході раптово виниклої сварки, на ґрунті особистих неприязних відносин з ОСОБА_8 , маючи умисел на заподіяння останній тяжких тілесних ушкоджень, передбачаючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків у результаті своїх дій, за допомогою ножа, наніс 1 удар в область грудної клітини справа ОСОБА_8 , у результаті чого спричинив останній тілесні ушкодження у вигляді: проникаючого ножового поранення грудної клітини справа з пошкодженням нижньої долі правої легені.
28.09.2020 р. ОСОБА_5 затримано відповідно до ст. 208 КПК України.
28.09.2020 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України за ознаками умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.
Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили задовольнити клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 зазначив, що він дійсно завдав удар ножем, але з необережності та в нього не було умислу на вчинення зазначеного кримінального правопорушення. Просив відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виглядітримання під варту та просив застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки має постійне місце проживання і вказаного запобіжного заходу буде достатньо для запобігання ризикам.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, а також вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
В свою чергу, відповідно до ч.ч. 4, 5 ст.183 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно до вимог ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В ході судового засідання слідчий та прокурор зазначили, що необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у зв`язку з наявністю ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

З наданих матеріалів досудового розслідування вбачається обґрунтованість підозри ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 121 КК України, зокрема:протоколом огляду місця події від 28.09.2020 р.; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом проведення обшуку від 28.09.2020 р.; іншими доказами в їх сукупності.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини справа "Нечипорук і Йонкало проти України" термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення.

Враховую вказане, слідчий суддя вважає, що саме на даному етапі досудового розслідування існує обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В свою чергу, приймаються до уваги обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у кримінальному правопорушенні, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Вказані обставини також свідчать про неможливість запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки в Ізмаїльському міськрайонному суді Одеської області знаходяться на розгляді обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0002264 від 04.08.2014 за ч. 2 ст. 121 КК України та ОСОБА_5 знову підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України
Таким чином, метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 є необхідність запобігання спробам вчинити інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, встановлено, що більш м`який запобіжні захід може не забезпечити належної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Разом з тим, враховуючи положення ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
В зв`язку з чим, слідчим суддею не визначається розмір застави.
Строк тримання під вартою становить 60 днів і обчислюється з 28.09.2020 року. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою припиняє свою дію 27 листопада 2020 року.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».
Строк тримання під вартою становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з 28.09.2020 року.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою припиняє свою дію 27 листопада 2020 року.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1