Справа № 461/7421/19
Провадження № 1-кс/461/780/20
УХВАЛА

11.02.2020 року м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого Слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Казахстану, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимий,

у кримінальному провадженні № 0000659 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185, ч.3 ст.187, ч.3 ст.15-ч.3 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.187, ч.3 ст.15-ч.3 ст.185, ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України, тобто у вчиненні нападу з метою заволодіння чужим майном із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя потерпілого, поєднаного з проникненням в приміщення (розбої), за попередньою змовою групою осіб, а також у вчиненні незакінченого замаху на таємне викрадення чужого майна, поєднаного із проникненням у приміщення, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, повторно, а також у вчиненні таємного викрадення чужого майна, поєднаному з проникненням в житло (крадіжці), за попередньою змовою групою осіб, повторно.
Слідчий у клопотанні зазначає, що разі визнання винуватим, ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років із конфіскацією майна, останній ніде офіційно не працює, не має постійного джерела доходу і це може спонукати його ухилитися від органів досудового розслідування. По даному кримінальному провадженні перебував у розшуку. Така неналежна процесуальна поведінка підозрюваного дає підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду. Враховуючи, що місцеперебування викраденого майна органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 може знищити або сховати викрадене майно, що має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , поєднаний із погрозою насильства стосовно ОСОБА_7 , а тому ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності, у випадку доведення його вини судом може незаконно впливати на потерпілого, свідків інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні шляхом їх переконання та залякування і схилити їх до зміни даних ними показань. Зазначає, що інший, менш суворий, запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.
В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання.
Підозрюваний та його захисник під час розгляду справи проти задоволення клопотання слідчого заперечили. Захисник зазначив, що підозра ОСОБА_5 є необґрунтованою, належні та допустимі докази її існування не надані. Органом досудового розслідування не доведено ризиків невиконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків. Звернув увагу суду, що підорюваний має міцні соціальні зв`язки, працює соціальним працівником по догляду за своїм батьком інвалідом І групи. Вважає домашній арешт або заставу достатнім запобіжним заходом для ОСОБА_5 .
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор та слідчий обґрунтовує доводи обвинувачення, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий підтверджує доводи клопотання, суд вважає, що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.187, ч.3 ст.15-ч.3 ст.185, ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні вагомі докази, зокрема:
- дані протоколів прийняття заяв про вчинення злочину від потерпілих ОСОБА_8 від 29 листопада 2019 року, ОСОБА_9 від 12 грудня 2019 року, ОСОБА_10 від 17 грудня 2019 року;
- дані протоколів допиту потерпілих ОСОБА_8 від 15 січня 2020 року, ОСОБА_9 від 31 січня 2020 року, ОСОБА_11 від 31 січня 2020 року, ОСОБА_10 від 18 грудня 2019 року, ОСОБА_7 ;
- дані протоколів огляду місця події від 12 грудня 2019 року та 17 грудня 2019 року;
- дані протоколів за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій.
Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення в повному обсязі доведене існування ризиків, що у разі необрання запобіжного заходу, можливе перешкоджання встановленню істини у справі.
Суд вважає, що підозрюваний може продовжити злочину діяльність, про що свідчить той факт, що останній в силу ст. 89 КК України вважається не судимим, однак обґрунтованість підозри у вчиненні кримінальних правопорушень свідчить про те, що він на шлях виправлення не став
Слідчим суддею не виключається також можливість впливу підозрюваного на потерпілих, свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні з метою зміни їх показів під час досудового розслідування чи судового провадження з метою уникнення відповідальності чи пом`якшення покарання, оскільки злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , поєднаний із погрозою застосування насильства стосовно ОСОБА_7 . Крім того, судом об`єктивно припускається можливість знищення, спотворення або приховування речових доказів, які можуть мати істотне значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні.
Судом береться до уваги надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 зумовлений тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а і для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу. Такий незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Діяння, яке інкримінується ОСОБА_5 , зокрема передбачене ч. 3 ст. 187 КК України, відноситься до особливо тяжких злочинів. Згідно з санкцією статті, у разі визнання його винуватим, він може бути позбавлений волі на строк до дванадцяти років із конфіскацією майна.
Вищенаведене разом із суворістю можливого покарання може схилити підозрюваного також і до втечі.
Щодо позиції сторони захисту щодо відсутності доказів існування передбачених процесуальним законом ризиків, слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.
Слідчий суддя погоджується зі стороною захисту, що ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки, однак такі не виключають необхідності застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що інші запобіжні заходи з об`єктивних причин не забезпечать законослухняну поведінку підозрюваного. Слідчий суддя також враховує, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Положеннями ч. 4 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
З досліджених судом доказів, які долучені до клопотання, в діях ОСОБА_5 та інших співучасників вбачається погроза застосування насильства, небезпечного для життя потерпілого ОСОБА_7 . Враховуючи зазначені обставини, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне не застосовувати до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» строком на 60 (шістдесят) днів до 09 квітня 2020 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1