ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/3532/20
Провадження № 1-кс/210/1137/20

"20" червня 2020 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Металургійного ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного 19 червня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000893, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , в місті Кривий Ріг Дніпропетровської області, українець, громадянин України, не одружений, не працює, проживає: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 1) 02.04.2014 Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі. На підставі ухвали Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 29.07.2015 звільнений умовно-достроково на невідбутий строк покарання 7 місяців 4 дні. 2) 28.12.2017 Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі. Відповідно до ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 2 роки

у кримінальному провадженні від 22 лютого 2020 року за №0000323 за ч.2 ст.190, ч.2 ст.289 КК України обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, строк дії - 09 серпня 2020 року.

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 20 червня 2020 року надійшло клопотання старшого слідчого СВ Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області, погоджене з прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому.
Підозрюваний просив застосувати відносно нього домашній арешт.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 просила суд обрати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а в разі застосування тримання під вартою визначити мінімальний розмір застави. Вказувала на те, що ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки, працює не офіційно.
Виклад обставин та правова кваліфікація
В провадженні СВ Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке 19 червня 2020 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000893 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 146 КК України.
Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється Криворізькою місцевою прокуратурою № 1 Дніпропетровської області.
Під час досудового розслідування встановлено, що 19.06.2020 приблизно о 14.00 годин ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 перебував за адресою: АДРЕСА_2 , де маючи раніше виниклий злочинний умисел на незаконне позбавлення волі, який ґрунтується на особистій неприязні до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків домовився про зустріч із ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 для надання пропозиції спільного вчинення злочину для реалізації якого ОСОБА_7 пристосував автомобіль марки «Renault Traffiс» д.н. НОМЕР_1 .

Далі ОСОБА_7 зустрівшись із ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , усвідомлюючи протиправний характер своїх запропонував останнім знайти ОСОБА_8 та отримати від нього пояснення стосовно відносин ОСОБА_8 та його колишньої дівчини ОСОБА_10 , для чого необхідно затягти його до салону автомобіля «Renault Traffiс» д.н. НОМЕР_1 тим самим обмежив його волю відвезти на водоймище, яке знаходиться неподалік селища імені Іліча у Металургійному районі міста Кривого Рогу, з метою залякування останнього, шляхом погроз та застосування фізичного насильства. Нащо ОСОБА_4 та ОСОБА_9 усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, розуміючи настання суспільно-небезпечних наслідків пов`язаного з незаконним позбавленням волі ОСОБА_8 та застосування до нього фізичного насильства дійшли згоди з ОСОБА_7 добровільно надали свою згоду на спільне вчинення злочину, тим самим вступили у злочинну змову з ОСОБА_7 ..

Так 19.06.2020 приблизно о 14.30 годин ОСОБА_7 організувавши здійснення злочину визначивши конкретні злочинні завдання ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , знаходився під керуванням автомобіля «Renault Traffiс» д.н. НОМЕР_1 , на якому він, ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , діючи умисно за попередньою змовою групою осіб для реалізації спільного злочинного наміру прибули до ділянки місцевості, яка знаходиться неподалік будинку АДРЕСА_3 , де на вулиці побачили ОСОБА_8 .. Одразу після чого ОСОБА_4 діючи умисно, виконуючи домовленість із ОСОБА_7 тим самим реалізуючи злочинний умисел на спільне досягнення злочинної мети наказав ОСОБА_8 сідати а салон автомобіля «Renault Traffiс», однак ОСОБА_8 побоюючись за своє життя та здоров`я відмовився від вимогу ОСОБА_4 .. Тоді ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , діючи за попередньою змовою продовжуючи злочинні дії, вийшовши з автомобіля та схопили ОСОБА_8 , який почав їм чинити опір, нащо ОСОБА_4 та ОСОБА_9 почали тягти ОСОБА_8 до салону автомобіля і для подолання його волі до опору спільно тримаючи ОСОБА_8 вдарили його головою об хвіртку паркана, який огороджує територію будинку АДРЕСА_4 .

Потім ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , скориставшись дезорієнтацією від отриманого удару ОСОБА_8 силою затягли його до салону автомобіля та посадили між собою, чим обмежили його рух та свободу пересування.

Далі ОСОБА_9 та ОСОБА_4 утримуючи ОСОБА_8 проти його волі перебували у салоні автомобіля «Renault Traffiс», який продовжував знаходитись під керуванням ОСОБА_7 , де ОСОБА_4 продовжуючи застосовувати насильство до ОСОБА_8 , за допомогою раніше підготовленого ОСОБА_4 предмету за своїми характеристиками схожий на бейсбольну биту наніс ним останньому удар в обличчя.

Таким чином ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , незаконно утримуючи ОСОБА_8 про його волі прибули до водоймища, яке розташоване неподалік селища імені Іліча, де продовжуючи злочинні дії ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та ОСОБА_9 почали залякувати ОСОБА_8 ..

Крім того ОСОБА_4 , діючи умисно з корисливих мотивів у присутності ОСОБА_9 та ОСОБА_7 почав вимагати з ОСОБА_8 грошову винагороду в сумі 20000 гривень за його визволення і отримав відмову від ОСОБА_8 , тримаючи предмет, схожий на бейсбольну биту почав йому нею погрожувати та в кінцевому результаті наніс даним предметом удар в область лівого коліна та ліве вухо, тим самим продовжив застосування фізичного насильства.

Потім ОСОБА_8 побоюючись за своє життя та здоров`я, розуміючи невідворотність подальших погроз та застосування насильства втік від ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та ОСОБА_9 ..

Таким чином, на думку слідчого, ОСОБА_4 вчинив усі дії які необхідні для доведення злочину до кінця, тим самим реалізував злочинний умисел на незаконне позбавлення волі, з корисливих мотивів, вчинене за попередньою змовою групою осіб, з місця скоєння ними кримінального правопорушення з ОСОБА_7 та ОСОБА_9 зникли.

Обґрунтування клопотання.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 146 КК України за ознаками незаконного позбавлення волі, вчинене за попередньою змовою групою осіб, про що йому було повідомлено про підозру 20 червня 2020року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0000893.

Діяння ОСОБА_4 кваліфіковано за ч. 2 ст. 146 КК України за ознаками незаконне позбавлення волі, вчинене за попередньою змовою групою осіб, що відповідно до ст. 12 КК України є особливо злочином середньої тяжкості, за який передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк до п`яти років.

Досудовим розслідуванням встановлена наявність ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 частини 1 статті 177 КПК України. Відповідно до положень пунктів 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Прокурор зазначає, що інший більш м`який запобіжний захід не може бути застосований, оскільки ОСОБА_4 , раніше судимий, відносно нього обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000323 від 22.02.2020 р., ніде не працює, тобто не має засобів для існування, тобто не має міцних соціальних зв`язків, не є інвалідом. Тому враховуючи його особистість, підозрюваний ОСОБА_4 , може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Мотивація суду
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.
Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.06.2020р., досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000893 розпочате 19 червня 2020р.
ОСОБА_4 20 червня 2020 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.146КК України, за ознаками незаконного позбавлення волі, вчинене за попередньою змовою групою осіб, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою ОСОБА_4 про її отримання 20.06.2020р. Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років , - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Санкція частини 2 статті 146 КК України передбачає покарання обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк.
На підставі статті 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінальним провадження.
Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності.
Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин:
- чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;
- чи наявні ризики кримінального провадження;
- чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною 1 статті 176 КПК України може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам;
- індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.
За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри
Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 146КК України, а саме незаконного позбавлення волі, вчинене за попередньою змовою групою осіб.
Із клопотання та доданих до нього матеріалів кримінального провадження встановлено, що в ході досудового розслідування встановлюються обставини незаконного позбавлення волі потерпілого ОСОБА_8 . Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.
Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема: протоколи оглядів місця події від 19.06.2020 року, показання потерпілого ОСОБА_8 , який детально описав позбавлення групою осіб його волі, а так само і дії кожного із учасників у вчиненні злочину; показання свідка ОСОБА_11 , яка проживає з потерпілим та була безпосереднім очевидцем події злочину; показання свідка ОСОБА_12 , яку потерпілий просив привести гроші в обмін на його визволення; показання свідка ОСОБА_13 , який був безпосереднім свідком вчинення протиправних дій відносно ОСОБА_8 ; протоколи пред`явлення особи для впізнання за участі потерпілого ОСОБА_8 та пред`явленням особи для впізнання за участі свідка ОСОБА_11 ..

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри.
Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Щодо ризиків кримінального провадження
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
Заявлені ризики заслуговують на увагу.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України. Санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до злочинів середньої тяжкості і передбачає покарання у виді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк. Крім того, на час вчинення злочину ОСОБА_4 порушив умови цілодобового домашнього арешту.
Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58).
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Також достатньо обґрунтованим є ризик незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності.
Обставинами, які підтверджують зазначені ризики є те, що ОСОБА_4 раніше судимий, відносно нього обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000323 від 22.02.2020 р., ніде не працює, тобто не має засобів для існування, отже не має міцних соціальних зв`язків. Тому враховуючи його особистість, підозрюваний ОСОБА_4 , може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.
Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України; інкримінований злочин КК України відноситься до злочинів середньої тяжкості і у разі визнання підозрюваного винуватим, з урахуванням його ролі у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді обмеження або позбавлення волі на строк до 5 років; відсутні підтверджені належним чином дані, що стан його здоров`я несумісний з триманням під вартою відсутні; даних про те, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки на території України, які б могли в повній мірі нівелювати встановлені ризики, не надані; підозрюваний ОСОБА_4 раніше судимий, слідчому судді представлені відомості про застосування до нього раніше запобіжних заходів у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Щодо альтернативного запобіжного заходу
Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного ОСОБА_4 у зв`язку із відсутністю осіб, які заслуговують на довіру. Особисте зобов`язання не може бути застосовані у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного ОСОБА_4 , на волі не сприятиме виконанню ним, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Приймаючи до уваги, визначені ст.178 КПК України та досліджені в судовому засіданні обставини, які зазначені вище, зважаючи на визначену стороною обвинувачення роль підозрюваного у вчиненні злочину та аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя доходить висновку, що тримання під вартою є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження. Тому клопотання в цій частині слід задовольнити. Зважаючи на те, що кримінальне провадження розпочате тільки 19.06.2020 та на особливості досудового розслідування відповідної категорії кримінальних правопорушень, слідчий суддя вбачає обґрунтованим тримання під вартою на строк , що не перевищує 60 днів, як того просить прокурор.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.
Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).
Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи майновий стан підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним у його вчиненні, а також встановлений в судовому засіданні ризик переховування, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 42 040 (сорок дві тисяч сорок) гривень, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Металургійного ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного 19 червня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000893, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_14 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Криворізька установа виконання покарань №3" строком на 60 (шістдесят) днів, до 16 серпня 2020 року включно.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_14 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 42 040 (сорок дві тисяч сорок) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу за наступними реквізитами: одержувач платежу-ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ)-26239738, МФО-820172, рахунок отримувача UA0017442 в ГУДКСУ м. Київ.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_14 , наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду;
- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
- утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_8 , іншими підозрюваними - ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , свідками ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та іншими свідками, що будуть встановлені органом досудового розслідування .
- докласти зусиль до пошуку роботи.
Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа установи виконання покарань управління ДУ "Криворізька установа виконання покарань №3" негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчих СВ Металургійного відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській областіОСОБА_6 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , прокурорів Криворізької місцевої прокуратури № 1, якими здійснюється процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні ( ОСОБА_3 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ).
З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали складено та проголошено 20 червня 2020 року о 19год.30хв. в залі судового засідання № 309 Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр-т Миру, 24).

Слідчий суддя: ОСОБА_1