Справа № 947/8956/20
Провадження № 1-кс/947/8290/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15.06.2020 року

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши в судовому засіданні в місті Одесі клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000149 від 06.03.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.343 КК України

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту накладеного Одеським апеляційним судом 21.04.2020 року з майна, а саме з: носія інформації Transcend чорного кольору та номерних знаків НОМЕР_1 у кількості 4 штуки.
В обґрунтування вимог клопотання особа, яка з ним звернулась, посилається на викладені в ньому доводи.

В судовому засіданні заявник наполягав на задоволенні клопотання.

Слідчий в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання та надані в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
Стаття 41 Конституції України закріплює положення про те, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.
Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).
У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).
Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Так, ухвалою Одеського апеляційного суду від 21.04.2020 року накладено арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон Iphone: НОМЕР_2 ; мобільний телефон Iphone: НОМЕР_3 ; носій інформації Transcend чорного кольору; носій інформації-жорсткого диску серійний номер: WDESF361; жорсткий диск серійний номер: S256J90ZB04145; жорсткий диск Maxtor 54 TDX5400RPM; паспорти громадян України на ім`я: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ; ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 ; ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 ; номерні знаки парних комплектів: НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_1 -4 штуки; три техпаспорти КС864679.

Слідчий суддя зазначає, що в судовому засіданні не було встановлено, що носій інформації Transcend чорного кольору та 4 номерні знаки НОМЕР_1 належить ОСОБА_3 або останній є володільцем такого майна на законних підставах, та має право звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту з зазначеного майна.
Таким чином, враховуючи те, що особою, яка звернулась до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна не доведено того, що він є власником або володільцем такого майна, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.
Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що в матеріалах клопотання є копія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу з номерним знаком НОМЕР_11 , однак на зазначені номерні знаки арешт не накладався.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.174, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000149 від 06.03.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.343 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1