Справа № 991/3387/20
Провадження1-кс/991/3488/20
У Х В А Л А

28 квітня 2020 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність службових осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП), що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР),

ВСТАНОВИЛА

27.04.2020 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_2 (далі скаржника), у якій скаржник просить зобов`язати службову особу САП внести відповідні відомості, викладені в його повідомленні про кримінальне правопорушення від 29.03.2020 року до ЄРДР, розпочати досудове розслідування та надати йому витяг з ЄРДР.

З матеріалів скарги вбачається, що 29.03.2020 року скаржник надіслав заяву про вчинення кримінального правопорушення до САП, яку було вручено та отримано уповноваженою особою САП 31.03.2020 року. У заяві скаржник зазначив, що член Вищої ради правосуддя міг вчинити злочин, передбачений статтею 364 Кримінального кодексу України. Станом на момент складення скарги, скаржник не отримав відповіді від САП, а тому вважає, що це відмова у розгляді заяви про вчинення кримінального правопорушення, що є порушенням положень, передбачених статтею 214 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України).

23.04.2020 року скаржник звернувся зі скаргою до Вищого антикорупційного суду (отримана судом 27.04.2020 року). Скаржник просить провести судове засідання по скарзі у режимі відеоконференції зі Залізничним районним судом міста Львова.

Слідча суддя розглянула матеріали скарги та документи, що її обґрунтовують.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), параграфом 1, ст. 303-308 КПК України.

Слідча суддя встановлює, чи скарга відповідає вимогам процесуального закону. Для цього необхідно встановити, чи 1) скарга була подана особою, що має право подавати скаргу, 2) скарга підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді (підсудна цьому суду), 3) подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України, а також 4) оскаржується рішення, дія чи бездіяльність слідчого, яка підлягає оскарженню (тобто, належить до зазначених у ч. 1 ст. 303 КПК України).

Чи скарга була подана особою, що має право подавати скаргу

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України заявник, потерпілий, його представник чи законний представник, підозрюваний, його захисник чи законний представник, володілець тимчасово вилученого майна може оскаржити на досудовому провадженні бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у, зокрема, нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк.

Скарга була подана ОСОБА_2 , який 29.03.2020 року подав до САП заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 Кримінального кодексу України. Таким чином, він є заявником, а тому слідча суддя приходить до висновку, що скарга подана особою, що має право подавати скаргу.

Чи скарга підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді (підсудна цьому суду)

Відповідно до вимог ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду розглядаються слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу. Скарга має бути розглянута не пізніше сімдесяти двох годин з моменту її надходження.

Відповідно до положень ст. 33-1 Кримінального процесуального кодексу України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. Примітка статті 45 КК України деталізує перелік антикорупційних злочинів, до яких входять злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368 369-2 КК України. Пункти 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України встановлюють вимоги до спеціального суб`єкта кримінального правопорушення та розміру шкоди, предмету злочину. У переліку спеціальних суб`єктів зазначені Голова, заступник Голови, член та інспектор Вищої ради правосуддя.

Скаржник подав скаргу на бездіяльність уповноважених осіб САП, оскільки, як він вважає, вони не здійснили відповідне процесуальне реагування на його повідомлення про вчинення злочину, передбаченого статтею 364 КК України. Цей злочин в контексті заяви про вчинення кримінального правопорушення належить до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду. Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що така справа підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.

Чи скарга подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України

Скарга на рішення, дію чи бездіяльність прокурора, передбачена ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути подана особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. (ч. 1 ст. 304 КПК України)

Слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення був зобов`язаний, серед іншого, внести відповідні відомості до ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК України).

З матеріалів скарги вбачається, що заява про вчинення кримінального правопорушення була надіслана 29.03.2020 року та отримана САП 31.03.2020 року. Скарга була подана 23.04.2020 року й отримана судом 27.04.2020 року.

Скаржник у клопотанні не просить про поновлення строку, бо вважає, що точну дату прийняття рішення, дії чи бездіяльності прокурора неможливо встановити.

Втім, слідча суддя зазначає, що скаржник знав або мав знати про невнесення до ЄРДР з моменту вчинення бездіяльності слідчим, прокурором, тобто коли сплив 24-годинний строк з моменту, коли прокурор отримав заяву (тобто, з 01.04.2020 року). Саме з цього моменту необхідно відраховувати момент вчинення бездіяльності, і скаржник знав за момент отримання його заяви, оскільки надав витяг зі сайту-трекера поштових відправлень щодо відправлення «Укрпошта» № 359, де зазначена дата отримання 31.03.2020 року. Отже, скаржник пропустив десятиденний строк на оскарження бездіяльності прокурора САП.

Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді (ч. 1 ст. 117 КПК України). Вирішення питання про поважність причин пропущення строку покладається на розсуд слідчого судді. В загальному, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах установленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу.

Слідча суддя зазначає, що з урахуванням того, що 1) скаржник був обізнаний з датою отримання САП його заяви, 2) пройшов тривалий час, понад три тижні, з моменту, коли настала бездіяльність (тобто, зі спливом 24 годин визначених для внесення відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення) та 3) скаржник не вважає, що пропустив строк і, відповідно, не аргументує поновлення строку жодним чином, такі обставини не можуть бути визнані поважними для поновлення пропущеного строку. Слідча суддя також враховує ситуацію, пов`язану з заходами карантину на території України та прийняттям постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами, внесеними постановами № 215 від 16.03.2020 року, № 239 від 25.03.2020 року, № 255 від 02.04.2020 року, № 262 від 08.04.2020 року, № 284 від 15.04.2020 року), що суттєво обмежує пересування осіб в межах країни, роботу транспорту, а також деяких підприємств. Втім, слідча суддя зазначає, що Вищий антикорупційний суд приймає поштову та електронну кореспонденцію у звичайному режимі. Таким чином, строк не може вважатися пропущеним з поважної причини, а тому скаржник не дотримав строку на звернення зі скаргою.

Скарга повертається якщо, зокрема, скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення (п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України).

Враховуючи факт пропущення строку на подання скарги та визнання підстав для поновлення такими, що не є поважними, слідча суддя приходить до висновку, що скаргу слід повернути скаржнику. Відповідність скарги іншим вимогам процесуального закону не перевіряється, оскільки встановлено обставини для повернення скарги.

Керуючись ст. ст. 33-1, 117, 303, 304, 309 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Повернути скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність службових осіб САП, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 29.03.2020 року у зв`язку з відсутністю підстав для поновлення пропущеного строку на оскарження.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідча суддя ОСОБА_1