Справа № 175/1775/20
Провадження № 1-кп/175/119/20
УХВАЛА

Іменем України

07 липня 2020 року Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін:

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000453 відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с. Олександрівка Дніпровського району Дніпропетровської області, громадянина України,

у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.121 КК України,
ВСТАНОВИВ:

26 травня 2020 року до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000453 від 05.04.2020 року відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.

26 травня 2020 року ухвалою судді обвинувальний акт призначений у підготовче засідання.

Ухвалою від 01 червня 2020 року обвинувальний акт призначено до судового розгляду.

При оголошенні перерви у зв"язку з неявкою свідків, головуюча по справі повідомила про перебування у черговій відпустці до 03.08.2020 року, у зв"язку з чим прокурор заявив клопотання про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, які на даний час не змінилися.

Захисник просила ОСОБА_6 замінити запобіжний захід на домашній арешт, зазначивши, що даний запобіжний захід зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника, будь-яких клопотань не мав.

Потерпіла просила обрати обвинуваченому домашній арешт, тому що обвинувачений її син.

Заслухавши учасників процесу, суд дійшов наступного.

Згідно з ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Частиною 3 цієї статті передбачено, що незалежно від наявності клопотань до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого… обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому… обвинувачується.

Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність… ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

За приписом ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини наголошує, що при вирішенні питання обрання запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені за результатами з`ясування обставин злочину та особи… обвинуваченого.

Судом установлено, що в підготовчому судовому засіданні ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 30 липня 2020 року.

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1 статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття особи під варту має бути необхідним для забезпечення його присутності в суді… (рішення у справі «Хайредінов проти України»).

Виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що розгляд справи з об`єктивних причин не може бути розпочатий та закінчений до спливу цього строку, а також дані про особу ОСОБА_6 , суд вважає реальною наявність існування ризиків, передбачених п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: може переховуватися від органів суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, що були підставою для обрання запобіжного заходу, які до цього часу не відпали і не зменшилися та на день проведення судового засідання не дозволяють застосувати альтернативні види запобіжних заходів, а тому суд вважає необхідним продовжити його дію на час судового розгляду на 60 днів.
У зв`язку з викладеним клопотання прокурора є обґрунтованим, а клопотання сторони захисту не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження тримання обвинуваченого під вартою задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою продовжити на час судового розгляду кримінального провадження строком на 60 днів до 04 вересня 2020 року.
Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Суддя ОСОБА_1