Справа 562/237/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.02.2020 року Слідчий суддя Здолбунівського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду м.Здолбунів клопотання заступника начальника СВ Здолбунівського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Здолбунівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

Заступник начальника СВ Здолбунівського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області капітан поліції ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Здолбунівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 звернулася з клопотанням до слідчого судді в рамках кримінального провадження № 0000084 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, про арешт майна.

В обґрунтування клопотання заступник начальника СВ зазначає, що 03 лютого 2020 року до Здолбунівського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції надійшло повідомлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , про те, що в період з 21 грудня 2019 року по 03 лютого 2020 року невідома особа, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, шляхом пошкодження вікон, проникла в будинок АДРЕСА_2 , звідки таємно викрала пральний порошок «Gala» та "BINGO", лампочки потужністю 75 Вт, електроплитку марки "ЕЛНА -100Н" типу ЕПТ 1-1,0/220 ТУ, радіоприймач марки "КІРО" та інші побутові речі, чим спричинила для потерпілої матеріальну шкоду.

Відповідні відомості по даному факту 03 лютого 2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000084 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

03 лютого 2020 року під час огляду місця події, що проводився в період часу з 17 год. 50 хв. до 18 год. 10 хв. за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видав кросівки чорного кольору, на підошві яких міститься надпис «42», які поміщено до спец. пакету Національна поліція України № ЕХР 0444745, з підписами понятих та учасників.

На підставі здобутих у ході досудового розслідування доказів 03 лютого 2020 року постановою заступника начальника СВ кросівки чорного кольору, на підошві яких міститься надпис «42», визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

З метою збереження речових доказів, зокрема, запобігання можливості переховування, пошкодження, зникнення, знищення, заступник начальника СВ просить накласти арешт на кросівки чорного кольору, на підошві яких міститься надпис «42», які добровільно видав ОСОБА_6 під час огляду місця події 03 лютого 2020 року.

Заступник начальника слідчого відділення Здолбунівського відділення поліції ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі, просить клопотання задовольнити.

Власник майна ОСОБА_6 у заяві на ім`я суду не заперечує щодо накладення арешту на кросівки чорного кольору, просить розглянути клопотання за його відсутності.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановою заступника начальника СВ Здолбунівського відділення поліції Острозького відділення поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_3 від 03 лютого 2020 року кросівки чорного кольору, на підошві яких міститься надпис «42», визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Згідно ст.ст.131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст.170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.7 ст.237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та /або зберегли на собі його сліди.

Враховуючи, що кросівки чорного кольору, на підошві яких міститься надпис «42», мають суттєве значення для проведення подальшого досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні та є речовими доказами, тобто відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, та будуть використані, як доказ факту чи обставин, які встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання заступника начальника СВ задовольнити.

Керуючись ст.ст.170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

Накласти арешт на майно, а саме: кросівки чорного кольору, на підошві яких міститься надпис «42», які добровільно видав ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході проведення огляду місця події 03 лютого 2020 року. Заборонити відчужувати, розпоряджатися та користуватися кросівками чорного кольору, на підошві яких міститься надпис «42».

Ухвала підлягає негайному виконанню. На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя