Номер провадження: 11-сс/813/1075/20
Номер справи місцевого суду: 522/9179/20 1-кс/522/9290/20
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.07.2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:
головуючий суддя ОСОБА_2
судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7
підозрюваної ОСОБА_8
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси, від 17.06.2020 року, якою було відмовлено у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України у кримінальному провадженні № 0000006, внесеному до ЄРДР 21.01.2020 року,

встановив:

Зміст оскарженого судового рішення.
Ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси, від 17.06.2020 року, було відмовлено у клопотання слідчого в ОВС СВ УСБУ в Одеській області ОСОБА_9 , яке погоджене з прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, та було застосовано відносно до підозрюваної, запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, за адресою: АДРЕСА_1 , строком на два місяці, а саме до 16.08.2020 року включно.
Рішення суду мотивоване тим, що у клопотанні слідчого не міститься обґрунтування ризиків, які виправдовують застосування виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Слідчий ґрунтує свої доводи лише на припущеннях.
Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи осіб, які їх подали.
На вказану ухвалу прокурор відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій вказує на те, що висновки суду не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, а також вважає, що оскаржена ухвала постановлена з істотним порушенням вимог кримінально процесуального законодавства. Зокрема, прокурор вказував на те, що:
- що інкримінований підозрюваній злочин є тяжкий;
- наявні ризики, передбачені п. 1,5) ч.1 ст. 177 КПК України;
- застосування більш м`яких запобіжних засобів, аніж тримання під вартою, не здатне забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.
У зв`язку з викладеним прокурор просить скасувати ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси, від 17.06.2020 року, і постановити нову ухвалу, якою обрати відносно ОСОБА_8 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України у кримінальному провадженні №0000006, внесеному до ЄРДР 21.01.2020 року, запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Позиції учасників судового розгляду.
У судовому засіданні апеляційного суду прокурор підтримав апеляційну скаргу в повному обсязі і просив її задовольнити.
Захисник і підозрювана заперечували проти задоволення апеляційної скарги, просили апеляційний суд залишити оскаржену ухвалу без змін.
Мотиви апеляційного суду.
Згідно з положеннями ч.1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Відповідно до приписів ч.1 ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 КПК України.
Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя , суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
При розгляді зазначеного кримінального провадження у відповідності до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» апеляційний суд застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи
Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З оскарженої ухвали слідчого судді та клопотання слідчого вбачається, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочину при таких обставинах.
Громадянин України ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вступив у злочинну змову з громадянами України: ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з метою незаконного придбання, зберігання з метою збуту та незаконного збуту особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено, на території м. Одеси, при цьому усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у вигляді порушення порядку обігу наркотичних засобів, і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом. Збут наркотичних засобів здійснювався наркозалежним мешканцям м. Одеси, через так звані «закладки» та під час особистих зустрічей. Облік обігу наркотичних засобів, а також безпосереднє замовлення наркотичних засобів здійснювався в телефонному режимі, а також з використанням месенджера «Телеграм» у Телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_7 ». Після здійснення замовлення наркотичного засобу, у месенджері «Телеграм» або в телефонному режимі, наркозалежна особа здійснювала оплату на банківську карту чи передавала грошові кошти безпосередньо в руки одній з вищевказаній особі та після цього забирала наркотичні засоби у заздалегідь обладнаних схованках чи під час особистої зустрічі.
Так, 23.03.2020 року громадянин ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_14 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_12 незаконно збув громадянці ОСОБА_15 речовину рослинного походження зеленого кольору під час особистої зустрічі.
Згідно висновку експерта Одеського НДЕКЦ МВС України № 779-Х, від 07.04.2020 року, вилучена вищевказана речовина рослинного походження зеленого кольору є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, вагою - 0,81г.
Крім цього, 17.04.2020 року громадянин ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за попередньою змовою з ОСОБА_10 , ОСОБА_14 , ОСОБА_13 , ОСОБА_8 , ОСОБА_12 незаконно збув громадянці ОСОБА_15 речовину рослинного походження зеленого кольору під час особистої зустрічі.
Згідно висновку експерта Одеського НДЕКЦ МВС України № 1020-Х, від 18.05.2020 року, вилучена вищевказана речовина рослинного походження зеленого кольору є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, вагою - 0,84г.
Крім цього, 12.05.2020 року громадянка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 через громадянку ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за попередньою змовою з ОСОБА_10 , ОСОБА_14 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 незаконно збули громадянці ОСОБА_15 речовину рослинного походження зеленого кольору під час особистої зустрічі.
Згідно висновку експерта Одеського НДЕКЦ МВС України № 1240-Х, від 28.05.2020 року, вилучена вищевказана речовина рослинного походження зеленого кольору є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, вагою 0,89г.
Відповідно до Таблиці I Списку №1 «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770, канабіс є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено.
17.06.2020 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Що стосується обґрунтованості підозри, апеляційний суд приходить до таких висновків.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, однією з підстав є саме обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, яка, власне, випливає зі змісту процесуального рішення повідомлення про підозру. Звертаючись до практики ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), «Лабіта проти Італії» (Labita v. Italy), «Мюррей проти Сполученого Королівства» (Murray v. the United Kingdom), «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану» (Ilgar Mammadov v. Azerbaijan), «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), зазначається, що наявність «обґрунтованої підозри» передбачає існування фактів та інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ця особа могла вчинити злочин. Факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи, тобто мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, апеляційний суд при перегляді оскарженої ухвали слідчого судді лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення злочину, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого злочину підтверджується висновками експертів №779-Х, від 07.04.2020 року, №1020-Х, від 18.05.2020 року, №1240-Х, від 28.05.2020 року, протоколами допиту свідків ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_15 , ОСОБА_18 , протоколами отримання добровільно наданих предметів та іншими матеріалами в їх сукупності.
За таких обставин, апеляційний суд приходить до висновку про те, що підозра ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 с. 307 КК України є обґрунтованою.
Слідчий суддя в оскарженій ухвалі послався як на підставу для відмови в задоволенні клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на ті обставини, що всі доводи сторони обвинувачення гуртуються на припущеннях, і в їх основі лежать твердження про тяжкість інкримінованого злочину.
Проте, апеляційний суд не може погодитися з такими висновками слідчого судді з огляду на таке.
Злочин, передбачений ч.2 ст. 307 КК України, відповідно до положень ст.12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, за який може бути призначене покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, у зв`язку з чим, відповідно до положень ч.2 ст.183 КПК України, до ОСОБА_8 може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Розглядаючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, апеляційний суд враховує встановлені вище обставини кримінального провадження, та приходить до висновку про наявність ризику передбаченого п.1) ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_8 розуміючи тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання її винуватою може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнути кримінальної відповідальності.
Крім того, факт того, що ОСОБА_8 відоме місце проживання свідків дає підстави та розумні підозри вважати про можливість впливу на них з метою змінити їх показання, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Крім того, апеляційний суд приймає до уваги той факт, що ОСОБА_8 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру, з якої вбачається, що вона підозрюється у тому, що була співорганізатором інкримінованих злочинів.
Викладені обставини в їх сукупності дають апеляційному суду підстави дійти до висновку про існування ризику вчинення іншого злочину, а також про те, що запобіжний захід у виді домашнього арешту не здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.
Доводи сторони захисту відносно того, що підозрювана працює і має на утриманні бабусю, апеляційний суд приймає до уваги, при цьому, зауважує, що наявність вказаних факторів не спростовує висновків апеляційного суду стосовно неможливості застосування менш суворого запобіжного заходу, а обґрунтована підозра та наявність ризиків не дають достатніх підстав вважати, що зазначені соціальні фактори можуть мати стримуючу дію.
Що стосується розміру застави, апеляційний суд приходить до таких висновків.
В апеляційній скарзі прокурор просить визначити заставу у розмірі 240 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 504 480 грн.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч.4 ст. 182 КК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Разом з тим, апеляційний суд звертає увагу на те, що прокурор не мотивував належним чином заявлений розмір застави, не довів наявності виключних обставин, які дають підстави для визначення розміру застави в більшому , ніж передбачено законом розмірі, тому вважає необхідним визначити заставу в межах, передбачених ст. 182 КПК України.
Відповідно до п.2) ч.3 ст.407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч.1 ст.409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення є неповнота судового розгляду та невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам справи.
Апеляційний суд вважає, що висновок слідчого судді про можливість застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді домашнього арешту не відповідає фактичним обставинам кримінального провадження, що відповідно до положень статей 409, 411 КПК України є підставою для скасування ухвали слідчого суді.
Керуючись статями 176, 177, 178, 182, 183, 194, 196, 197, 206, 370-372, 376, 404, 407, 409, 411, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд
постановив:
апеляційну прокурора відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_6 частково задовольнити.
Скасувати ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси, від 17.06.2020 року, якою було відмовлено у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України у кримінальному провадженні № 0000006, внесеному до ЄРДР 21.01.2020 року.
Постановити нову ухвалу, якою частково задовольнити клопотання слідчого в ОВС СВ Управління СБУ в Одеській області ОСОБА_9 ..
Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , затримати в залі Одеського апеляційного суду та доставити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Виконання ухвали апеляційного суду в частині затримання ОСОБА_8 та доставки в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» покласти на прокурора відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_6 .
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_8 обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) грн.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_8 , що вона або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок Одеського апеляційного суду для зарахування заставних сум, Отримувач: Одеський апеляційний суд
Код ЄДРПОУ отримувача: 42268321
UA1086720
банк: ДКСУ в м. Київ
МФО 820172
Призначення платежу: згідно ухвали Одеського апеляційного суду, від 07.07.2020 року, сума за ОСОБА_8 , становить 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) грн.; судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
В разі внесення застави підозрювану ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , звільнити з-під варти негайно та покласти на неї обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:
1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожним викликом;
2) не відлучатися з м. Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, номерів контактних телефонів;
4) здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
5) носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_8 , що:
- у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави;
- у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваної, обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст.194 КПК України;
- застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Визначити строк дії ухвали апеляційного суду з 07.07.2020 року до 17.08.2020 року включно, в межах строку досудового розслідування.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4