Справа №295/4299/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.04.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 ,про арешт майна, винесене в кримінальному провадженні № 0001650 від 07.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України, та додані до клопотання матеріали, -

В С Т А Н О В И В:

До Богунського районного суду м. Житомира надійшло клопотання слідчого, в якому просить накласти арешт на: технічний талон т/з серії ЖЄК 1773 та тимчасовий реєстраційний талон № 9993/6000002 реєстраційний номер НОМЕР_1 , які вилучені під час огляду місця події від 07.04.2020 до Житомирського ВП ГУНП, що по вул. Л. Українки, 17 в м. Житомирі та об`єкт рухомого майна, а саме: причеп д.н.з. НОМЕР_1 , який вилучений під час огляду місця події від 07.04.2020 до майданчику тимчасового утримання транспортних засобів,що по вул. Слобідська, 35, із забороною розпоряджатися та користуватися та володіти вказаним майном.
Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 13.04.2020 року клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 проарешт майна, було повернуто слідчому для усунення недоліків.

На виконання ухвали слідчого судді від 13.04.2020 року слідчим СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 ,повторно 28.04.2020 року подано до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене під час проведеного огляду 07.04.2020 року.
Стаття 171 КПК України передбачає ряд вимог до клопотання про арешт майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Крім того, частиною 1 статті 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.
Відповідно до ч. 1 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.
Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Стаття 64-2 КПК України, яка була введена до Кримінального процесуального кодексу України відповідно до Закону України від 18.02.2016 № 1019-VIII «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» є спеціальною нормою по відношенню до норм ст. 171 КПК України.
Разом з тим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови в задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.
Таким чином, системний аналіз викладених норм КПК України дає підстави слідчому судді дійти до висновку, що з клопотанням про арешт майна третіх осіб має право звернутися виключно прокурор.
Всупереч вимогам КПК України слідчим повторно подано клопотання про арешт майна, що свідчить про не усунення недоліків на які посилалася слідчий суддя в ухвалі від 13.04.2020 року.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Зважаючи на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна слідчому, позаяк ухвала слідчого судді від 13.04.2020 року не виконана.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 39,132 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 ,про арешт майна, винесене в кримінальному провадженні № 0001650 від 07.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України, та додані до клопотання матеріали повернути для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення зазначених недоліків, що не перевищує 72 години з моменту отримання копії ухвали.
Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4 Перекупка