Справа № 522/6839/20
Провадження №1-кс/522/6721/20
УХВАЛА
29 квітня 2020 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника підозрюваного ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеські області майора поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеси, громадянина України, не одруженого, який має повну середню освіту, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000824 від 27.04.2020 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Органами досудового розслідування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000824 від 27.04.2020 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.
До Приморського районного суду м. Одеси звернувся старший слідчий СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеські області майор поліції ОСОБА_6 з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000824 від 27.04.2020 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.04.2020 о 16 годині 47 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 діючи умисно, з хуліганських мотивів, з метою дестабілізації роботи правоохоронних органів,за допомогою належного йому мобільного телефону марки «bravis», ІМЕІ1: НОМЕР_1 ,ІМЕІ 2: НОМЕР_2 з сім-картою мобільного оператора зв`язку ПрАТ «лайфсел» № НОМЕР_3 здійснив дзвінок на спецлінію оператора «102» Головного управління Національної поліції в Одеській області та повідомив завідомо неправдиві відомості про замінування магазину «Гурман» за адресою: м. Одеса, вул. Генуезька 20, усвідомлюючи та достовірно знаючи про те, що дане повідомлення є неправдивим і не відповідає дійсності.

В результаті своїх умисних, протиправних дій ОСОБА_5 дестабілізував діяльність магазину «Гурман» за адресою: м.Одеса, вул. Генуезька, 20, порушивши таким чином громадську безпеку.

В результаті належного реагування на повідомлення про загрозу безпеці громадян до місця події прибули співробітники ГУНП в Одеській області та ГУМНС України в Одеській області, які провели евакуацію людей з приміщення супермаркету «Гурман», що розташований за адресою: м. Одеса, вул. Генуезька, 20, та провели заходи щодо пошуку можливих вибухових пристроїв, в ході чого встановлено, що дане повідомлення не відповідає дійсності.

27.04.2020 за вказаним фактом слідчим відділом Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000824 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України.
27.04.2020, ОСОБА_5 , затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчинення злочину передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, за кваліфікуючими ознаками - завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху.

Вина ОСОБА_5 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджується доказами наявними в матеріалах кримінального провадження.
28 квітня 2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, яке згідно з ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

На підставі вищевикладеного, беручи до уваги наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України та враховуючи неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Захисник ОСОБА_5 проти застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді взяття під варту заперечував, посилаючись на те, що ризики, наведені в клопотанні слідчого, прокурором не доведені, його підзахисний намірів переховуватися від органу слідства чи суду, впливати на свідків не має.
Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на те, що він дійсно телефонував та повідомляв про підготовку вибуху, проте це повідомлення було неправдивим і на його думку не є злочином, оскільки таким чином він бажав привернути увагу поліції та повідомити їм, що відносно нього якісь особи вчиняють протиправні діяння.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини
Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_5 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та долученими до клопотання доказами, а саме:
- рапортом про повідомлення на спеціальну лінію «102» - 27.04.2020, о 16 год. 47 хв., про те що приміщення супермаркету «Гурман», за адресою: вул. Генуезька буд. 20, в м. Одесі заміноване, дзвонили з телефону ( НОМЕР_3 );

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , яка повідомила, що працює на посаді товарознавця в супермаркеті «Гурман», що за адресою вул. Генуезька 20, в м. Одесі, 27.04.2020, приблизно о 17.00 год., їй стало відомо, що супермаркет заміновано, від працівників поліції;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , який повідомив, що працює на посаді охоронця в супермаркеті «Гурман», що за адресою вул. Генуезька 20, в м. Одесі, 27.04.2020,приблизно о 17.05 год., йому стало відомо, що супермаркет заміновано, від ОСОБА_7 ;

- протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України, від 27.04.2020, в ході якого було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «bravis» в корпусі чорного кольору, imei1- НОМЕР_1 , imei НОМЕР_4 , з сім картою оператора ТОВ «Лайфсел» НОМЕР_3 , з якого ОСОБА_5 , здійснював дзвінок на спеціальну лінію «102»;

- протоколом огляду мобільного телефону марки мобільний телефон марки «bravis» в корпусі чорного кольору, imei1- НОМЕР_1 , imei НОМЕР_4 , з сім картою оператора ТОВ «Лайфсел» НОМЕР_3 . в ході огляду журналу дзвінків встановлено вихідні дзвінки на номер «102», який вилучено в порядку ст.208 КПК України;

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, яке згідно з ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів. Санкцією ч. 1 ст. 259 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, неодружений, дітей не має, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків. Також слідчий суддя враховує, що у судовому засіданні підозрюваний зазначав, що він має громадянство іншої держави (не вказуючи якої), що також підтверджує можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду за межами України.

Вищевказане беззаперечно підтверджує наявність ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, і наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_5 не запобігатиме наведеному ризику.
Крім того, встановлено, що 09.04.2020 року у кримінальному провадженні №0005876 від 31.10.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.
27 квітня 2020 року у кримінальному провадженні №0005876 від 31.10.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, та в сукупності пред`явлено підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 259 КК України за кваліфікуючими ознаками - завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху та завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху, вчинене повторно.
На думку слідчого судді, під час судового засідання встановлені ризики, визначені п. п. 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, що, згідно з ст. 183 ч. 2 п. 4 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.
Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.
Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, на підставі наданих матеріалів, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність визначення застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2020 року тобто у сумі 42040,00 гривень.
Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 197, 395 КПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеські області майора поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) діб в межах строку досудового розслідування, тобто до 26.06.2020 року включно.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту фактичного затримання, тобто з 27.04.2020 року.
Визначити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави як запобіжного заходу, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 42040,00 гривень (сорок дві тисячі сорок гривень 00 коп.).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/6721/20.
Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;
5) утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідки в рамках даного кримінального провадження.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали буде проголошено 30.04.2020 року о 16 год. 40 хв.
Слідчий суддя ОСОБА_1