Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/1188/20
Провадження №: 1-кс/332/271/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 липня 2020 р. м. Запоріжжя

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Заводського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 1 Запорізької області ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Запоріжжі, громадянина України, з професійно-технічною освітою, особи з інвалідністю ІІІ групи, розлученого, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

в с т а н о в и в:
Слідчий СВ Заводського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Доводи клопотання.
В клопотанні зазначено, що проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000783 від 17.05.2020 за ч. 1 ст. 115 КК України.

За версією органу досудового розслідування 17.05.2020 в період часу з 10.00 до 11.30 год. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи за місцем проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , у стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклого конфлікту зі своєю матір`ю - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , маючи умисел на умисне вбивство, з метою реалізації якого, за допомогою дерев`яного стільця наніс останній удари в область голови, від яких остання впала на підлогу.

Не зупиняючись на досягнутому, ОСОБА_6 за допомого милиці, яку він утримував обома руками, почав душити ОСОБА_8 , від чого остання померла на місці події. Згідно з лікарським свідоцтвом про смерть № 2000 від 18 травня 2020 року, виданим Комунальною установою «Запорізьке обласне бюро судово-медичної експертизи» Запорізької обласної ради, смерть ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , настала від механічної асфіксії внаслідок здавлення органів шиї тупим предметом.

17.05.2020 ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчинені умисного вбивства ОСОБА_8 .

18.05.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

19.05.2020 ухвалою слідчого судді до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 17.07.2020 включно, з утриманням у ДУ «Запорізький слідчий ізолятор».

Строк досудового розслідування було продовжено постановою керівника прокуратури до 18.08.2020. На теперішній час існують обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання особи під вартою, оскільки у вказаному кримінальному провадженні потрібно провести такі слідчі дії:
- отримати висновок судової хімічної експертизи за експертною спеціальністю «Дослідження волокнистих матеріалів і виробів з них» від 15.06.2020, вилучених під час огляду місця події 17.05.2020 мікрооб`єктів з кистей рук трупу ОСОБА_8 з Запорізького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України;
- отримати висновок судово-медичної експертизи за результатами імунологічного дослідження вилученого під час затримання ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України, одягу з КУ «ЗОБ СМЕ» ЗОР;
- отримати висновок судово-біологічної експертизи за експертною спеціальністю «Молекулярно-генетичні дослідження» від 28.05.2020, вилучених під час огляду місця події 17.05.2020 двох фрагментів деревини, милиці, стільця без двох ніжок, ніжки від стільця, палиці, табурету;
- отримати висновок первинної амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи, відносно підозрюваного ОСОБА_6 ;
- виконати вимоги ст. 290 КПК України з підозрюваним ОСОБА_6 та його захисником;
- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, копії яких згідно КПК України вручити підозрюваному ОСОБА_6 та його захиснику.
Перелічені експертні дослідження та слідчі дії мають значення для доведення вини підозрюваного ОСОБА_6 та потребують обов`язкового проведення з метою їх подальшого використання як доказів у кримінальному провадженні.
Обставини, які перешкоджали здійсненню вказаних процесуальних дій насамперед, не завершення проведення відповідних судових експертиз та великий обсяг слідчих (розшукових) дій.
Підставою для звернення до слідчого судді із клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу стали наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, за яке КК України передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.
Крім того, згідно з вимогами п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, ризики, враховані під час винесення попередньої ухвали слідчого судді, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшились. ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілу, а також свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Доводи сторони обвинувачення.
Слідчий та прокурор клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримали. Зазначили, що зібрані на сьогоднішній день докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та підтверджують наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Зазначили, що на теперішній час не завершено проведення відповідних судових експертиз, які мають істотне значення для досудового розслідування у справі. Завершити досудове розслідування до закінчення строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, застосованого до ОСОБА_6 відповідно до ухвали слідчого судді від 19.05.2020 не виявилося можливим через великий обсяг слідчих (розшукових) дій. Посилаючись на те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання належної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий та прокурор просили задовольнити клопотання про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у повному обсязі з підстав наведених у ньому.
Доводи сторони захисту.
У судовому засіданні захисник та підозрюваний заперечували проти клопотання слідчого та просили суд змінити запобіжний захід на більш м`який, а саме домашній арешт з урахуванням наявності постійного місця проживання у підозрюваного, особливостей стану його здоров`я та зацікавленості у встановлені істини по справі.

Захисник зазначив про відсутність доказів щодо обґрунтованості підозри у вчинені кримінального правопорушення, недоведеність факту причетності його підзахисного до вчинення кримінального правопорушення. Ризики, зазначені стороною обвинувачення також засновані на припущеннях. У ОСОБА_6 немає можливості та підстав переховуватись від слідства та суду, впливати на свідків та потерпілу. Ризик знищення речей та документів є безпідставним, оскільки все, що має значення для справи було вилучено та перебуває у розпорядженні органу досудового розслідування. Нотатки, зроблені його підзахисним підтверджують, що покази свідків та потерпілих щодо характеристики його особистості ґрунтуються на припущеннях.

Оцінка та висновки слідчого судді щодо продовження строку застосування запобіжного заходу.
Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з ч. 2 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Тримання під вартою повинно бути законним і обґрунтованим.

Законність тримання під вартою полягає у дотриманні встановленої законом процедури застосування цього запобіжного заходу, а його обґрунтованість у вимозі взяття особи під варту лише за наявності передбачених у законі підстав.

Мета і підстави застосування запобіжних заходів визначені ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України), а також оцінити обставини, які виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, зокрема відомості про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (ч.3, 5 ст. 199 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри.
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовує кримінальне процесуальне законодавство із урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейській Суд з прав людини у рішенні у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30.08.1990 року, п.32 вказав, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення у справі «Влох проти Польщі» («Wloch v. Poland»), від 19.10.2000 року, п.109).

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Вирішуючи питання про існування обґрунтованої підозри у цій справі, слідчий суддя виходить з того, що правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 закріплено у кримінальному законі, а саме ч. 1 ст. 115 КК України.

Про факт причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення свідчать докази, додані слідчим до клопотання, а саме:

- протокол огляду місця події від 17.05.2020, а саме - квартири АДРЕСА_2 , під час якого було виявлено та оглянуто труп ОСОБА_8 з ознаками насильницької смерті, а також виявлено та вилучено ряд предметів з нашаруванням речовини бурого кольору;

- протокол огляду трупа ОСОБА_8 від 18.05.2020, згідно з яким у останньої виявлено ряд тілесних ушкоджень;

- лікарське свідоцтво про смерть № 2000 від 18.05.2020 згідно з яким, смерть ОСОБА_8 настала внаслідок механічної асфіксії внаслідок здавлення органів шиї тупими предметами;

- покази потерпілої ОСОБА_9 , яка пояснила, що за адресою: АДРЕСА_1 мешкала її рідна сестра ОСОБА_8 зі своїм сином ОСОБА_6 . ОСОБА_6 вона характеризує з негативної сторони, який зловживає спиртними напоями та веде аморальний спосіб життя. Крім того ОСОБА_8 їй неодноразово розповідала про те, що ОСОБА_6 неодноразово наносив їй тілесні ушкодження;

- покази свідка ОСОБА_10 , яка пояснила, що 17.05.2020 вона двічі телефонувала своїй бабці ОСОБА_8 , а саме о 09.53 год. та 10.53 год., при цьому мобільний телефон останньої був вимкнений. Цього ж дня їй зателефонувала її двоюрідна сестра ОСОБА_11 та повідомила, що за місцем мешкання було виявлено труп ОСОБА_8 . Крім того, свідок характеризує ОСОБА_6 , як особу, яка зловживає спиртними напоями, веде аморальний спосіб життя, веде себе агресивно та перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння може нанести оточуючим тілесні ушкодження. Також їй відомі неодноразові випадки, коли ОСОБА_6 погрожував ОСОБА_8 фізичною розправою та неодноразово наносив їй тілесні ушкодження;

- покази свідка ОСОБА_12 , який пояснив, що за адресою: АДРЕСА_1 мешкає батько його співмешканки ОСОБА_11 ОСОБА_6 та бабуся ОСОБА_8 . Йому відомо, що ОСОБА_6 зловживав спиртними напоями, також на нього неодноразово скаржилася ОСОБА_8 , якій він систематично погрожував фізичним насильством та іноді бив її. Останній раз ОСОБА_6 спричиняв тілесні ушкодження ОСОБА_8 16.05.2020;

- покази свідка ОСОБА_11 , яка пояснила, що за адресою: АДРЕСА_1 мешкає її батько ОСОБА_6 та бабуся ОСОБА_8 . ОСОБА_8 не одноразова скаржилася їй на ОСОБА_6 , так як останній часто вживав спиртні напої та конфліктував. 17.05.2020 приблизно о 10 годині 04 хвилини їй зателефонувала сестра ОСОБА_10 , яка повідомила, що не може додзвонитися до ОСОБА_8 так як у неї вимкнутий телефон. Після чого вона разом зі своїм чоловіком направилися за місцем мешкання ОСОБА_8 . Підійшовши до квартири ОСОБА_8 , та натиснула на дзвінок, однак двері квартири відкрив ОСОБА_6 приблизно через п`ять хвилин. ОСОБА_6 в цей час був у стані алкогольного сп`яніння. Далі вона зайшла в коридор квартири та хотіла пройти до кімнати ОСОБА_8 але помітила тіло останньої на підлозі на животі обличчям до низу, після чого вона запитала ОСОБА_6 «что с бабушкой?» на що він відповів «ты что не видишь?». Підлога де лежала її бабуся була в крові, був відсутній пульс та відкриті очі, після чого вона викликала швидку медичну допомогу, по приїзду якої, було констатовано смерть ОСОБА_6 ;

- покази свідка ОСОБА_13 , який пояснив, що по сусідству з ним мешкає ОСОБА_8 разом зі своїм сином ОСОБА_14 . Йому відомо що ОСОБА_15 зловживає спиртними напоями. Від ОСОБА_8 йому також було відомо, що ОСОБА_15 постійно вчиняв сварки бив її. Також він бачив гематому у ОСОБА_8 під оком. Наскільки йому відомо, ОСОБА_15 за місцем мешкання вживав спиртні напої сам та до себе нікого не запрошував. На його думку вбивство ОСОБА_8 вчинив саме ОСОБА_15 через неадекватний стан в результаті вживання спиртних напоїв;

- покази підозрюваного ОСОБА_6 від 03.07.2020, який пояснив, що після 16.00 год. 16.05.2020 вживав за адресою свого проживання придбаний на ринку самогон, приблизно о 02.00 год. 17.05.2020 почув, що зі спальні матері вийшла жінка, яка рухалась до нього, при цьому тримаючи руки перед собою, через що він відчув загрозу з її боку та за допомогою дерев`яної милиці почав відштовхувати її від себе, здійснивши не менше п`яти штикових поштовхів в область голови та тулуба жінки, яку він та той час не впізнав як свою матір через поганий зір та значне алкогольне сп`яніння, В подальшому підозрюваний здійснив не менше п`яти ударів в область голови та тулуба потерпілої за допомогою дерев`яного табурету, після чого остання впала на підлогу у міжкімнатному переході. Подальші події до приїзду працівників поліції та швидкої медичної допомоги не пам`ятає;

- інформація, отримана під час проведення слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_6 від 03.07.2020.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Одночасно слідчий суддя зазначає, що при звернені до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 , слідчим до нього було долучено лише частину матеріалів, зібраних на стадії досудового розслідування, яке ще не завершене. За відсутності доказів, які б свідчили про явну і очевидну недопустимість зібраних досудовим розслідуванням доказів у цьому кримінальному проваджені, враховуючи стандарт доказування обґрунтованої підозри на цьому етапі кримінального провадження, надавати оцінку доказам на предмет їх належності та допустимості передчасно. Отже, доводи захисника в частині недоведеності обґрунтованості підозри не знайшли свого підтвердження під час розгляду клопотання.

Крім того, у вказаному кримінальному провадженні існує потреба в отриманні висновків: судової хімічної, судово-біологічної та судово-медичної експертиз, які на теперішній час перебувають на виконанні в Запорізькому науково-дослідному експертно-криміналістичному центрі МВС України. Крім того, необхідно отримати висновок первинної амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи відносно підозрюваного ОСОБА_6 , а також виконати вимоги ст. 290 КПК України з підозрюваним та його захисником, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, копії яких згідно вручити підозрюваному ОСОБА_6 та його захиснику.
Постановою керівника Запорізької місцевої прокуратури №1 від 08.07.2020 строк досудового розслідування у цьому кримінальному проваджені продовжено до 18.08.2020.
Щодо наявності ризиків.
В обґрунтування клопотання слідчий та прокурор у судовому засіданні посилаються на те, що продовжують існувати такі ризики:

1)переховування від органів досудового розслідування та/або суду;

2)знищення, схову або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконного впливу на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні;

4) вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Клішин проти України» від 23.02.2012 року, наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Як зазначено в п. 111-112 рішення Європейського Суду з прав людини «Белевитський проти Росії» від 01.03.2017 року - обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції.

ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду та вчинення іншого кримінального правопорушення
У рішенні Європейського суду з прав людини «Бечієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova) від 04.01.2006, заява № 9190, п. 58 вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Наявність цього ризику слідчий суддя оцінює, виходячи із обставин кримінального провадження та особистої ситуації підозрюваного (фактичних даних, які можуть свідчити про особливості характеру та моральні принципи, сімейний стан, освіту, роботу, місце проживання підозрюваного та наявні у нього засоби до існування).

Так, серед іншого, ризик переховування ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду обумовлюється можливістю притягнення його до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для нього наслідками суворістю передбаченого покарання. За злочин, у якому він обґрунтовано підозрюється за ч. 1 ст. 115 КК України передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до 15 років. І така тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку особливо сильно підвищують ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду на початкових етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Ризик переховування ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду враховується судом у сукупності з іншими обставинами. Так, образ життя обвинуваченого, пов`язаний із зловживанням алкоголем, перебування під спостереженням лікарі-нарколога, відсутність міцних соціальних зв`язків: розлучений, на утриманні не має осіб, непрості стосунки із родичами, зокрема тіткою та донькою після вчинення злочину, у якому від підозрюється, у сукупності із тяжкістю вчиненого обвинувачення на теперішній час все ще вказують на можливість втечі підозрюваного.

Слідчий суддя при цьому враховує особливості стану здоров`я, які лише у деякій мірі можуть бути перешкодою для втечі, але не гарантують утримання від вказаних дій обвинуваченого у необхідній мірі.

Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя також враховує спосіб життя ОСОБА_6 , пов`язаний із зловживання алкоголем, можливі прояви неадекватної обстановці поведінки та агресії у стані сп`яніння. Враховуючи викладене, загроза продовження вчинення кримінальних правопорушень на теперішній час існує.

ризик знищення, схову або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та ризик незаконно впливу на потерпілого та свідків.
З огляду на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні наразі триває і для його завершення органу досудового розслідування необхідно провести ще ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема отримання висновків експертиз, складання обвинувального акту та вручення його копій підозрюваному та захиснику, слідчий суддя, зважаючи на те, що додаткові відомості щодо обставин вчинення злочину ще встановлюються, вважає, що ризики незаконного впливу на потерпілу та свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_13 , ОСОБА_18 , які є родичами та сусідами обвинуваченогоу цьому кримінальному провадженні є актуальними та не зменшилися.

Перебування підозрюваного поза межами місця позбавлення волі, може негативно впливати на психологічний та моральний стан свідків та потерпілої, що провокуватиме у них бажання відмовитися від наданих свідчень. Вищевказане може вплинути на швидке, повне та неупереджене проведення досудового розслідування та на встановлення обставин, які згідно зі ст. 91 КПК України підлягають доказуванню, а саме встановлення мотиву і мети вчинення кримінального правопорушення, виду і розміру завданої шкоди тощо.

Також, на теперішній час досудове розслідування не завершено, не встановлено знаряддя вчинення злочину, а місце вчинення злочину є місцем фактичного проживання підозрюваного, тому за умови його перебування на свободі, ризик знищення, схову або спотворення речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, на теперішній час продовжує існувати.

Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Європейський Суд з прав людини у п. 62 рішення у справі «Боротюк проти України» вказав, що у всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів».

Майновий стан та наявність тільки виплат як особі з інвалідністю свідчить про неможливість обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 176 КПК України.

Враховуючи те, що ОСОБА_6 підозрюється, у вчиненні особливо тяжкого злочину, слідчий суддя переконаний, що запобіжний захід у виді особистого зобов`язання не буде достатнім для запобігання ризикам, які обґрунтовані та встановлені в судовому засіданні.

Також слідчий суддя позбавлений можливості застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді особистої поруки, адже жодна особа не висловила намір бути поручителем підозрюваного ОСОБА_6 , забезпечувати виконання підозрюваним, покладених на нього Кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків, а також забезпечувати його явку до органу досудового розслідування, слідчого судді чи суду на першу вимогу.

Крім цього, враховуючи наявність ризику того, що підозрюваний ОСОБА_6 зможе незаконно впливати на потерпілу та свідків, знищить, сховає або спотворить речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обставини кримінального правопорушення проти життя особи, у вчиненні якого ОСОБА_6 підозрюється, його потяг до вживання алкоголю, слідчий суддя не вважає за можливе застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Вказані обставини у сукупності свідчать про те, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів на цій стадії досудового розслідування не зможе запобігти ризикам, встановленим під час розгляду цієї справи, бо є всі підстави вважати, що перебуваючи на волі, ОСОБА_6 під впливом тяжкості покарання, що йому загрожує у разі доведеності його вини у вчиненому, може на даному етапі проведення досудового розслідування незаконно вплинути на потерпілу та свідків, знищити або сховати речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду.

Враховуючи вищевикладене, до підозрюваного ОСОБА_6 не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

З наведених підстав та оскільки злочин, у якому ОСОБА_6 підозрюється було вчинено із застосуванням насильства, суд вважає за можливе не визначати розмір застави у цьому кримінальному проваджені.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183 КПК України,

у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Заводського ВП Дніпровського ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 1 Запорізької області про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 34 (тридцять чотири) дні, тобто до 18.08.2020 включно з утриманням у ДУ «Запорізький слідчий ізолятор».

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.

Строк дії ухвали до 18.08.2020 включно.

Слідчий суддя ОСОБА_1