Справа № 404/3835/20
Номер провадження 1-кс/404/1165/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2020 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні № 0004264, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Бистрик Бердичівського району, Житомирської області, українець, громадянина України, розлученого, не маючого на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, не працюючого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого,

- підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , яке погоджено з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_8 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ним здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, яке внесене 28.06.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.06.2020 року близько 23:00 год. ОСОБА_5 вчинив дії кваліфіковані органом досудового слідства за ч. 1 ст. 121 КК України, а саме наніс ОСОБА_9 тілесні ушкодження у вигляді ножового поранення грудної клітина зліва, проникаюче в плевральну порожнину з пораненням легені. Лівобічний після травматичний пневмогемоторекс. Лівобічний після травматичний згорнутий гемоторокс, яке відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, які є небезпечними для життя в момент заподіяння.

Під час досудового розслідування ОСОБА_5 30.06.2020 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, встановлено наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий та прокурор підтримали клопотання та просили його задовольнити посилаючись на обставини викладені в ньому.

Підозрюваний проти задоволення клопотання заперечив, просив відмовити в його задоволенні. Щодо себе вказав, що проживає разом з матір`ю, батьком та братом, житло належить батькам, розлучений, має дитину віком 14 років, яка проживає з матір`ю у місті Києві. Наразі перебуває у цивільному шлюбі, від якого має дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 . Неофіційно працює будівельником, отримує біля 7000 грн. на місяць, накопичень не має, рухомого та не рухомого майна також не має. Вину у інкримінованому злочині не визнає, оскільки навпаки вважає себе жертвою обставин, так як потерпілий напав саме на нього. Зазначив, що готовий співпрацювати із слідством, уникати слідства та суду не збирається.

Захисник проти задоволення клопотання заперечив, просив відмовити у його задоволенні в зв`язку з необґрунтованістю. На підтвердження необґрунтованої підозри просив допитати свідка під час розгляду даного клопотання, який за його твердженням підтвердив би доводи підозрюваного, що саме на нього був здійснений напад з боку потерпілого та інших осіб. Також вказував, що недоведені прокурором ризики визначені ст. 177 КПК України, доказів, що підозрюваний буде перешкоджати слідству або його уникати слідчому судді не надано.
Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного, його захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Із матеріалів клопотання вбачається, що у слідчого СВ Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 перебуває кримінальне провадження № 0004264, внесене до ЄРДР 01.06.2020 року за ч. 1 ст. 121 КК України.
Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про що 30.06.2020 року йому повідомлено про підозру.
Обґрунтованість підозри підтверджується заявою про вчинення кримінального правопорушення, протоколами огляду місця події, протоколом допиту потерпілого, протоколами допиту свідків, протоколом допиту неповнолітнього свідка, протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протоколом допиту підозрюваного, згідно до якого останній підтвердив факт спричинення тілесних ушкоджень потерпілому за допомогою предмету зовні схожого на ніж.
Згідно до ст. 12 КК України злочин, передбачений ч. 1 ст. 121 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 є тяжким, санкцією даної частини статті передбачено позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Так, ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

Слідчий суддя при обранні запобіжного заходу приймає до уваги, що ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягався, має постійне місце реєстрації та проживання, згідно свідоцтва про народження є батьком дитини ІНФОРМАЦІЯ_2 , за не спростованих тверджень підозрюваного неофіційно працевлаштований, проживає разом з батьками та братом, вказане свідчить про наявність сталих соціальних зв`язків.

Ні підозрюваним, ні його адвокатом не обґрунтовано можливість обрання не цілодобового домашнього арешту.

Слідчим та прокурором не надано жодного документа які б, підтверджували твердження, що перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом, підозрюваний буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки чи вчинить інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Твердження того, що ОСОБА_5 підозрюється в скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 8 років, не є обов`язковою вимогою для суду, щодо обов`язкового застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту. Вказане підтверджується практикою Європейського Суду з прав людини зокрема рішенням у справі «Мамедова проти Росії» від 01.06.2006 року.

Про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризиків, визначених у клопотанні, прокурором при його розгляді не доведено.

Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною злочину, постійне місце проживання, вважаю, що у відповідності до ч. 4 ст. 194 КПК України, щодо нього слід обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки саме цей запобіжний захід повністю забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказане унеможливить спілкування із сторонніми особами, як наслідок, виникнення сварок та відповідно настання можливих негативних наслідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Застосовуючи такий запобіжний захід, як цілодобовий домашній арешт, слідчий суддя враховує, що у розпорядженні слідчого по даному провадженню є достатні дані, що свідчать про наявність ознак злочину та докази про причетність до його скоєння ОСОБА_5 .

Під час розслідування встановлено, що особисте зобов`язання не може бути застосоване до підозрюваного, так як даний запобіжний захід є найбільш м`яким, а злочин у вчиненні якого підозрюється останній є тяжким злочином.

Особиста порука, яка полягає у наданні особам, яких слідчий суддя, вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків і зобов`язуються за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування, не може бути застосована, так як в ході розслідування даного провадження встановлено, що осіб які б могли взяти ОСОБА_5 на поруки не встановлено. Оскільки підозрюваний в судовому засіданні вказав на відсутність коштів, застава не може бути до нього застосована.

За практики Європейського Суду домашній арешт прирівнюється до позбавлення волі, як і тримання особи під вартою (Манчіні проти Італії).

Враховуючи вище вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що на даний момент виключно такий запобіжний захід, як цілодобовий домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді, унеможливить спілкування із потерпілим та свідками.

Окрім цього, застосовуючи, щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на нього обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Щодо доводів захисника про необґрунтованість підозри, то слідчий суддя зазначає, що практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру. Крім того, слідчий суддя на цьому етапі не повинен повністю перевіряти наявність доказів, які доводять вину обвинуваченого та досліджувати вказані докази.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування.
Та слідчий суддя враховує, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Слідчий суддя відмовив у задоволенні клопотання адвоката підозрюваного щодо допиту свідка, оскільки погодився з доводами прокурора, що на даному етапі досудового слідства слідчий суддя не надає оцінку наданим доказам, а лише встановлює обґрунтованість підозри, про що вище зазначено. Вказане відноситься і до наданих адвокатом доказів, щодо отримання тілесних ушкоджень підзахисним, оскільки обставини їх виникнення також є завдання досудового слідства.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання слідчого Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 ,погодженого з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно підозрюваного - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів в межах строку досудового розслідування.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк до 28.08.2020 року включно, такі обов`язки:

- заборонити цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 ;
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування з потерпілим і свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;
- надати можливість працівникам органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 з`являтися в житло з вимогою надавати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань;

- носити електронний засіб контролю.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_5 передати для виконання підрозділу поліції за його місцем проживання - АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, у цей же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Кіровського
районного суду
м.Кіровограда ОСОБА_1