Справа №705/2988/15-к
1-кп/705/20/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 квітня 2020 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області, в складі головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умані кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Уманського міськрайонного суду знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_4 ухвалою суду від 07 березня 2020 року обрано міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком 60 днів, а саме до 03 травня 2020 року.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 строком на 60 днів, оскільки на момент сплину строку тримання під вартою судовий розгляд не закінчено та існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора та просив суд обрати відносно нього міру запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

В судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора та просив суд замінити міру запобіжного заходу відносно його підзахисного ОСОБА_4 на цілодобовий домашній арешт, врахувавши погіршення стану здоров`я останнього, який на цей час потребує стаціонарного лікування та хірургічного втручання, а також має постійне місце проживання.
Суд, вислухавши думку осіб, які беруть участь у розгляді справи, та вивчивши письмові докази, надані захисником, а також інші письмові матеріали справи, вважає за необхідне частково задоволити клопотання прокурора.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та під час судового провадження судом.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
В статті 178 КПК України вказано, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Вирішуючи питання про доцільність подальшого тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 суд враховує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, за який передбачена відповідальність у виді арешту на строк від трьох до шести місяців або обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк,а також той факт, що обвинувачений дійсно тривалий час перебував у розшуку, переховуючись від суду і саме цим керувався суд при вирішенні питання щодо доцільності тримання обвинуваченої під вартою.

Однак, необхідно врахувати, що з моменту вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення минув значний проміжок часу, а також стан здоров`я обвинуваченого, який згідно довідок Комунального некомерційного підприємства «Уманська міська лікарня» від 28.04.2020 року ОСОБА_4 знаходився на стаціонарному лікуванні у хірургічному відділенні та потребує подальшого лікування в умовах урологічного відділення. Згідно довідки Полянецької сільської ради Уманського району Черкаської області ОСОБА_4 проживає в селі Полянецьке без реєстрації з 10.12.2017 року.

Таким чином, незважаючи на те, що прокурором в судовому засідання доведено наявність зазначених ризиків, суд вважає що існує можливість запобігання ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Суд приходить до висновку, що обставини, на які посилається сторона захисту, дають достатні підстави вважати за можливе забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого шляхом зміни йому запобіжного заходу на більш м`який, а саме на цілодобовий домашній арешт.

Підсумовуючи наведене, суд вважає необхідним частково задоволити клопотання процесуального прокурора, змінити запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який цілодобовий домашній арешт.

Цілодобовий домашній арешт відносно ОСОБА_4 необхідно встановити за адресою: АДРЕСА_1 , а саме за місцем його проживання, надавши йому можливість пройти курс лікування.

Крім того, керуючись вимогами ст. 194 КПК України, слід покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки, які передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, обов`язок утримуватись від можливого спілкування зі свідками та потерпілими у цьому кримінальному провадженні, обов`язок прибувати за викликом суду для участі в судовому засіданні.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 181, 331 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задоволити частково.

Змінити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, а саме заборонити обвинуваченому ОСОБА_4 залишати житло, розташоване за адресою його фактичного проживання: АДРЕСА_1 , звільнивши його з-під варти із зали суду.

Строк дії ухвали про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 становить один місяць та закінчується 28.05.2020 року.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити в установу, у якій обвинувачений утримувався під вартою.

Ухвалу про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 направити для виконання начальнику Уманського РВП УВП ГУНП у Черкаській області за місцем проживання обвинуваченого.

У випадку порушення умов запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту міра запобіжного заходу може бути змінена.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1