Справа №295/4683/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.04.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

До Богунського районного суду м. Житомира надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді від 31.05.2019 року в межах кримінального провадження №0000001, на грошові кошти: 1 купюра номіналом 10 доларів США, 15 купюр номіналом 20 доларів США, 37 купюр номіналом 50 доларів США, 64 купюри номіналом 100 доларів США, 3 купюри номіналом 50 Євро, 4 купюри номіналом 100 Євро, на загальну суму 8 560 доларів США та 550 Євро, що були вилучені в ході проведеного обшуку у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 та повернути їх заявнику.

В обґрунтування вимог клопотання гр. ОСОБА_3 зазначила 29.05.2019 слідчо-оперативною групою на підставі ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира проведено обшук у належній їй квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , наслідком якого і стало вилучення вказаних грошових коштів. В подальшому на дані грошові кошти ухвалою слідчого судді був накладений арешт. ОСОБА_3 звертає увагу, що безпосередньо у протоколі обшуку вона зазначила, що кошти належать їй. Вважає, що судом необґрунтовано накладено арешт на вилучені грошові кошти на загальну суму 8 560 доларів США та 550 Євро, оскільки вони є її особистими збереженнями, жодним чином не пов`язані і не стосуються кримінального правопорушення. Вказані грошові кошти заявник отримала від продажу частки належної їй квартири, придбаної до шлюбу із ОСОБА_4 , що підтверджується доданою до клопотання копією договору купівлі-продажу нерухомого майна.

Заявник ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, зазначила в клопотанні про розгляд його у її відсутність.
Прокурор та слідчий також не з`явилися, надіслали до суду заперечення щодо скасування арешту на вилучені кошти. Прокурор вважає недоцільним скасування арешту майна на даний час, оскільки вилучені під час обшуку грошові кошти є речовими доказами зазначеного кримінального провадження, відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України. Також зазначив, що до клопотання не наданого жодного доказу та не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Окрім того, наголосив, що заявник не оскаржувала ухвалу про накладення арешту на грошові кошти до суду апеляційної інстанції.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 31.05.2019 року накладено арешт на грошові кошти: 1 (одна) купюра номіналом 10 доларів США, 15 (п`ятнадцять) купюр номіналом 20 доларів США, 37 (тридцять сім) купюр номіналом 50 доларів США, 64 (шістдесят чотири) купюри номіналом 100 доларів США, 3 (три) купюри номіналом 50 Євро, 4 (чотири) купюри номіналом 100 Євро та тимчасово позбавлено ОСОБА_4 та ОСОБА_3 можливості ними розпоряджатися.

Також встановлено, що постановою від 29.05.2019 слідчий по кримінальному провадженню ОСОБА_5 визнав вилучені у ході обшуку 29.05.2019 за адресою проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_3 : АДРЕСА_1 грошові кошти в сумі 8 560 доларів США та 550 Євро речовими доказами у кримінальному провадженні №0000001.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що гр. ОСОБА_3 не надано переконливих доказів для скасування арешту майна у зв`язку з тим, що арешт накладено необґрунтовано. Аналізуючи доводи вищевказаного клопотання, слідчий суддя приходить висновку, що зазначені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно.

Крім того, посилання в клопотанні на те, що вилучені в ході проведення обшуку 29.05.2019 кошти і є тими самими грошовими коштами, які були одержані заявником від продажу її частки квартири у 2007 році, слідчий суддя не бере до уваги, оскільки даній підставі була надана оцінка в ухвалах слідчих суддів 28.01.2020 р., 01.04.2020 р.

Зі змісту ст. 26 КПК України вбачається, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. Слідчий суддя на етапі проведення досудового розслідування не виконує функції слідчого або прокурора у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Тому з системного аналізу норм кримінального процесуального Кодексу можна зробити висновок, що на власника або володільця майна покладається обов`язок довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт на майно накладено необґрунтовано.

Відмовляючи у задоволенні клопотання слідчий суддя приймає до уваги відповідність арештованого майна критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно з ч.1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

У відповідності до п.1 ч.1 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене, клопотання задоволенню не підлягає .

На підставі вищевикладеного, згідно ст. ст. 98, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий судя: ОСОБА_1