У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 січня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , скаржника підозрюваного ОСОБА_3 , його захисника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні за скаргу підозрюваного ОСОБА_3 на повідомлення про підозру у кримінальному провадження 0001278 від 29 жовтня 2019 за ч.4 ст. 187 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
Підозрюваний ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із скаргою на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0001278 від 29 жовтня 2019 року за ч.4 ст. 187 КК України.
Скарга вмотивована тим, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 29 жовтня 2019 року слідчим СВ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 187 КК України.
Заявник вважає, що повідомлення про підозру підлягає скасуванню, оскільки органом досудового розслідування не надано жодних належних доказів на обґрунтування підозри, а саме що він вчинив наведений злочин. Окрім того, в скарзі вказано, що у повідомленні про підозру, де вказано наявність встановлених достатніх доказів для підозри ОСОБА_3 , ст. слідчий ОСОБА_6 посилається на прізвище невідомої сторонньої особи - ОСОБА_3 , тому повідомлення про підозру, вручене саме ОСОБА_3 , є необґрунтованим. Вказує, що посилання старшого слідчого ОСОБА_6 на сторонню особу ОСОБА_3 є і у клопотанні про обрання міри запобіжного заходу - тримання під вартою, у постанові про перекваліфікацію складу кримінального правопорушення та у інших процесуальних документах, зокрема у постанові про перекваліфікацію складу кримінального правопорушення від 29.10.2019 року. ОСОБА_7 , зазначає, що відсутні підстави вважати, що досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001278 від 27.10.2019 року, здійснюється саме щодо, ОСОБА_3 , оскільки у Витягу з ЄРДР не вказано жодного прізвища ні підозрюваних, ні потерпілих осіб.
ОСОБА_7 , посилаючись на заяви свідків щодо дійсних обставин справи, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , що знаходяться у його захисника, вважає повідомлення про підозру необґрунтованою та таким, яке необхідно скасувати, оскільки зміст повідомлення не відповідає вимогам кримінального процесуального закону.
Окрім того, заявник вказує, що підозра є необґрунтованою, впізнання його проводилося із грубим порушенням КПК України.
На підставі наведеного, просить скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0001278 від 29 жовтня 2019 року за ч.4 ст.187 КК України.
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 08.01.2020 року відкрито провадження за вказаною скаргою, та призначено її до розгляду.
В судовому засіданні захисник підозрюваного доводи скарги підтримала та просила скаргу задоволити. Крім того, вказала на те, що у тексті повідомлення про підозру вказано прізвище не її підзахисного « ОСОБА_11 », а « ОСОБА_11 ». Так само, в клопотанні про обрання запобіжного, при його обгрунтуванні слідчий зазначає прізвище « ОСОБА_11 ». Окрім того, захисник вказала і на те, що в постанові про переквалфікацію злочину слідчим вказано, що злочин було вчинено « ОСОБА_11 », а такої постанови не передбачено нормами КПК України. Сторона захисту вважає, що повідомлення ОСОБА_3 , про підозру у кримінальному провадженні № 0001278 від 29 жовтня 2019 року за ч.4 ст. 187 КК України, слід скасувати. При цьому, захисник зазначає, що процедуру вручення письмового повідомлення про підозру було дотримано, тому з цих підстав таку не оскаржують.
Підозрюваний ОСОБА_3 , підтримав думку свого захисника.
Слідчий та прокурор в судовому засіданні заперечували проти задоволення скарги. Просили звернути увагу на те, що 31.10.2019 року у данному кримінальному провадженні було винесено постанову про уточнення анкетних даних. Так, у вказаній постанові зазначено анкетні дані підозрюваного: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а в повідомленні про підозру було допущено описку. Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, зазначивши, що підозра вручена відповідно до Закону. Повідомлення про підозру було складено та вручено відповідно до вимог КПК. Крім того, просив врахувати, що посилання захисника на відсутність відомостей у витягу про перекваліфікацію злочину є безпідставними, оскільки слідчим була винесена відповідна постанова від 29.10.2019 року, відомості внесені до ЄРДР, а відображення у витягу дати 27.10.2019 року стосуються виключно часу та дати внесення відомостей про саму заяву про вчинене кримінальне правопорушення. В частині обґрунтованості підозри прокурор просив врахувати, що така була предметом розгляду слідчим суддею при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, та в послідуючому в апеляційній інстанції.
Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали скарги, та надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
В судовому засіданні встановлено, що слідчим відділенням Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001278 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.10.2019.
За результатами зібраних доказів у даному кримінальному провадженні 29.10.2019 року громадянину ОСОБА_3 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України кваліфікуючими ознаками якого є: напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб та поєднаний із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень.
Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК.
Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.
Згідно ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.
Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).
В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.
Щодо доводів ОСОБА_3 , про необґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає за необхідне вказати наступне:
Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст.303 ч.1 п.10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).
На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011)), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
Згідно системи документообігу в Ужгородському міськрайонному суді, ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 01.11.2019 року застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком до 60 днів, а саме до 28.12.2019 р., без можливості внесення застави.
Слід вказати, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 187 КК України, тобто напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб та поєднаний із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень, була предметом розгляду при постановленні ухвали про обрання останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та підтверджувалась дослідженими доказами та сукупність фактичних даних, які містяться в наведених доказах, та була достатньою для висновку про причетність підозрюваного до вищевказаного злочину.
Доводи захисника про необґрунтованість клопотання через помилки у тексті клопотання та повідомленні про підозру, мають суто технічний характер помилки, які не змінюють суті повідомлення про підозру. Крім того, слідчим було винесено постанову 31.10.2019 року про уточненні анкетних даних підозрюваного у зв`язку з технічною помилкою в тексті повідомлення про підозру, також вказані доводи були дослідженні при обранні запобіжного заходу підозрюваному.
Слідчий суддя приходить до висновку, що за своїм змістом повідомлена ОСОБА_3 , відповідає вимогам ст.277 КПК, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст.278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_3 був причетний до вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 187 КК України.
При цьому, згідно ч 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.
Порядок формування та ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також надання відомостей з нього визначається Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженим наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016 року.
Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 вказаного Положенням до Реєстру вносяться відомості, зокрема, про час та дату складання повідомлення про підозру, особу, стосовно якої складено повідомлення про підозру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність у разі неможливості повідомлення такій особі про підозру з об`єктивних причин (стаття 277 КПК України), інші відомості, передбачені в електронних картках.
Згідно п. 1 параграфу 1 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого Наказом Генерального прокурора України від 06.04.2016 № 139 (далі- Положення), реєстр створена за допомогою автоматизованої системи електронна база даних, відповідно до якої здійснюються збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних, зазначених у пункті 1 глави 2 цього розділу, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до Реєстру, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства та законодавства, яким врегульовано питання захисту персональних даних та доступу до інформації з обмеженим доступом.
Згідно п. 1 параграфу 2 Положення до Реєстру вносяться відомості про: -час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; -прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; - інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; - короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; -попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; -передачу матеріалів та відомостей іншому органу досудового розслідування або за місцем проведення досудового розслідування; -прізвище, ім`я, по батькові керівника прокуратури, органу досудового розслідування, слідчого, прокурора, який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво; -дату затримання особи; -обрання, зміну та скасування запобіжного заходу; -час та дату повідомлення про підозру, зміну повідомлення про підозру, особу, яку повідомлено про підозру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; -час та дату складання повідомлення про підозру, особу, стосовно якої складено повідомлення про підозру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність у разі неможливості повідомлення такій особі про підозру з об`єктивних причин;-юридичну особу, щодо якої можуть застосовуватися заходи кримінально-правового характеру; - дату та підставу здійснення (скасування) спеціального досудового розслідування; - зупинення та відновлення досудового розслідування; - оголошення розшуку підозрюваного; - об`єднання та виділення матеріалів досудових розслідувань; - продовження строків тримання під вартою та досудового розслідування; - встановлені, відшкодовані матеріальні збитки, суми пред`явлених позовів у кримінальному провадженні, вартість арештованого майна; - закінчення досудового розслідування; - інші відомості, передбачені первинними обліковими документами.
Таким чином, відомості про кримінальне правопорушення внесені в ЄРДР це інформація про факти і обставини у кримінальному провадженні, внесення яких передбачено КПК України та Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудового розслідування, затвердженого Наказом Генерального прокурора України від 06.04.2016 № 139.
Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 4 ст. 278 КПК України) це стосується і зміни повідомлення про підозри (ч. 1 ст. 279 КПК України).
Інформація про повідомлення про підозру, і зміни повідомлення про підозру є відомостями про кримінальне правопорушеннями, внесеними в Єдиний реєстр досудових розслідувань, а тому, якщо зазначені відомості були внесені до ЄРДР після 15.03.2018 року, незалежно від того, існувало ЄРДР до 16.03.2018 року або ні, такі повідомлення про підозру та зміни повідомлення про підозру можуть бути оскарженні відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчому судді і це відповідає вимогам § 2 п. 4 Прикінцевих положень вказаного Закону від 03.10.2017 року № 2147 VIII, так як в п. 4 Прикінцевих положень йдеться не про відомості про початок досудового розслідування, або перші, початкові відомості внесені в ЄРДР, а про відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після ведення в дію цих змін.
Таким чином, головним для застосування п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України є не дата, коли було розпочато досудове розслідування, а дата внесення відомостей про повідомлення про підозру або зміни повідомлення про підозру тобто відомостей про предмет оскарження.
При цьому сторона захисту не наводить, які саме відомості було внесено в ЄРДР з порушенням вказаного положення.
Слідчий суддя вважає, що наведені підозрюваним, захисником обставини не є підставами для задоволення скарги, оскільки не свідчать про незаконність чи необгрунтованість повідомлення про підозру. Щодо невинуватості підозрюваного у інкримінованому злочині, то вона доводиться, і відповідно, встановлюється, в ході судового розгляду.
Слідчий суддя констатує, що питання про належність, допустимість, достовірність та достатність доказів, для підтвердження винуватості підозрюваної у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, вирішується судом безпосередньо під час розгляду кримінального провадження. Оцінка доказів винуватості, їх належність та допустимість, на даній стадії досудового розслідування слідчим суддею суду першої інстанції перевірці не підлягають.
В зв`язку з викладеним, вказані заявником обставини, не можуть бути підставами для скасування підозри.
За таких обставин, слід дійти висновку про те, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимог положень ст.276-278 КПК України, тому подана скарга задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.303, 306, 307 КПК України,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги підозрюваного ОСОБА_3 про скасування повідомлення про підозру у кримінальному провадження 0001278 від 29 жовтня 2019 за ч.4 ст. 187 КК України відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського
місьрайонного суду ОСОБА_1