Справа № 635/1723/19
Провадження № 1-кп/635/129/2020
У Х В А Л А

06 травня 2020 року смт.Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт. Покотилівка Харківського району Харківської області кримінальне провадження №0000247 від 15.02.2019 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

У провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться зазначене кримінальне провадження.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 24.12.2019 оголошено розшук обвинуваченого ОСОБА_4 та надано дозвіл на його затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

12.07.2019 прокурором подано клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, яке підтримано в судовому засіданні. В своєму клопотанні прокурор посилався на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що обвинувачений може переховуватись від органів суду, оскільки неодноразово оголошувався у розшук у зв`язку з неявкою в судові засідання, також ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілого та свідка у цьому ж кримінальному провадженні.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні просив вирішити питання про обрання запобіжного заходу на розсуд суду.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просила вирішити питання про обрання запобіжного заходу на розсуд суду.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, при вирішенні клопотання прокурора суд виходить з наступного.

У відповідності до частини першої статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 2) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою.
Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_4 двічі оголошувався у розшук, а саме ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02.07.2019, від 24.12.2019, що свідчить про можливість ОСОБА_4 переховуватись від суду.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Суд враховує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до трьох років.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочину, який, відповідно до ст. 12 КК України відноситься до злочинів середньої тяжкості, дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , якій є неодноразово засудженим, переховувався від суду, у зв`язку з чим оголошувався у розшук, беручи до уваги посилання прокурора на те, що обвинувачений ОСОБА_4 в разі відсутності запобіжного заходу може переховуватися від суду, впливати на потерпілого та свідка, а також враховуючи ту обставину, що розгляд судового провадження не розпочався, потерпілі та свідки ще не допитані, суд вважає обґрунтованими доводи прокурора про існування ризиків, передбачених п.п. 1 і 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому вважає за доцільне обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів.

Вищевказані обставини у сукупності свідчать також про неможливість запобігання встановленим ризикам шляхом застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою та є всі підстави вважати, що ця міра запобіжного заходу зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 05.05.2020, ОСОБА_4 затримано 05.05.2020 на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 24.12.2019.

Крім того, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги, передбачені ч. 3 ст. 183 КПК України, де вказано, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

З урахуванням вимог, встановлених ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, який є злочином середньої тяжкості, слід визначити у розмірі, що становить 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає суму у розмірі 21020 гривень, що буде достатньо для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 194, 197, 199, 331 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурорапро застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 03 липня 2020 року включно.

Визначити суму застави у розмірі 21020 (двадцять одна тисяча двадцять ) гривень 00 коп., яку необхідно внести на відповідний рахунок до спливу терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: 1) прибувати за кожною вимогою до суду; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1