Справа № 487/4143/19
Провадження № 1-кс/487/1879/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.05.2020 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого Другого слідчого відділу Слідчого управління ТУ ДБР, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Нетішин Славутського району Хмельницької області, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не одруженого, матроса ВЧ НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 14.04.2016 року Волноваським районним судом Донецької області за ч.4 ст.407 КК України з застосуванням ст..69 КК України до шести місяців тримання у дисциплінарному батальйоні,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.408 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
16.03.2020 року слідчий Другого слідчого відділу слідчого управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором військової прокуратури Миколаївського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Відповідно до клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 23.07.2015 ОСОБА_5 призваний на військову службу під час мобілізації на особливий період ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Того ж дня ОСОБА_5 був направлений до військової частини пп НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 ).
Відповідно до наказу командира в/ч пп НОМЕР_2 № 170 від 23.07.2015 ОСОБА_5 зарахований до списків військової частини, поставлений на всі види забезпечення та призначений на посаду курсанта.
Відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_3 ( АДРЕСА_3 ) № 176 від 10.08.2015 матрос ОСОБА_5 зарахований до списків особового складу військової частини, поставлений на всі види забезпечення та призначений на посаду навідника відділення морської піхоти 3 взводу морської піхоти 1 роти морської піхоти військової частини НОМЕР_3 .
Відтак, з 23.07.2015 тобто з моменту відправлення у військову частину з районного військового комісаріату ОСОБА_5 набув статусу військовослужбовця - особи, яка проходить військову службу, того ж дня ОСОБА_5 був зарахований до списків особового складу та розпочав виконання військового обов`язку - проходження військової служби.
16.01.2017 о 08 год. 30 хв. матрос ОСОБА_5 самовільно залишив військову частину НОМЕР_3 ( АДРЕСА_3 ) в умовах особливого періоду, крім воєнного стану, з метою ухилитися від військової служби, та продовжує незаконно перебувати поза її межами, проводячи час на власний розсуд, приховуючи свою належність до Збройних Сил України, не повідомляючи про себе органам військового управління та правоохоронним органам, як про військовослужбовця, який самовільно залишив військову частину.
30.05.2019 року у кримінальному провадженні складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 408 КК України, - а саме у самовільному залишенні військової частини з метою ухилитися від військової служби, вчиненого в умовах особливого періоду, крім воєнного стану.

20.05.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.408 КК України.

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 3 ст. 408 КК України, який по ступеню тяжкості відноситься до тяжкого злочину, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які неможливо запобігти шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор, клопотання підтримав у повному обсязі, просив обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 міру запобіжного заходу, у вигляді тримання під вартою, з можливістю внесення застави у розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

В судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 , у задоволенні клопотання просила відмовити, посилаючись на недоведеність наявність ризиків, на існування яких посилається прокурор у клопотанні.

Одночасно, враховуючи наявність у ОСОБА_5 міцних соціальних зв`язків, який має постійне місце проживання та реєстрації, брав участь у бойових діях в зоні проведення антитерористичної операції, вважала за доцільне обрати щодо підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази якими воно обгрунтовується, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У судовому засіданні встановлено, що 25.09.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000209 внесено відомості за повідомленням відповідної установи за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 407 КК України.

Постановою слідчого Другого слідчого відділу СУ ТУ ДБР розташованого у м.Миколаєві кримінальне правопорушення у даному кримінальному провадженні було перекваліфіковано на ч.3 ст.408 КК України.

30.05.2019 року у кримінальному провадженні складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 408 КК України, - а саме у самовільному залишенні військової частини з метою ухилитися від військової служби, вчиненого в умовах особливого періоду, крім воєнного стану.

У зв`язку з не встановленням місцезнаходження ОСОБА_5 , у відповідності ч.1 ст.278 КПК України, вжито заходів для вручення даного повідомлення про підозру у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень (поштовим зв`язком).

27.03.2020 року ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м.Миколаєва було надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 з метою його приводу до суду для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою./

19.05.2020 року о 14-48 годині. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст..207 КПК України.

20.05.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 408 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 408 КК України підтверджується: Витягом з Наказу №176 від від 10.08.2015 про захахування ОСОБА_5 до списків особового складу військової частини НОМЕР_3 , Актом службового розслідування, затвердженого командиром ВЧ НОМЕР_4 16.01.2017 року; Протоколами допитів свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 від 11.03.2019 року.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що докази надані стороною обвинувачення доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Крім того, з матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про доведення прокурором існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, проти встановленого порядку несення військової служби, за яке передбачено покарання на строк до семи років позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування, у тому числі за межами країни чи на непідконтрольній на даний час Україні території, вживати заходи впливу на ще не допитаних свідків та інших осіб з метою зміни останніми показань та спотворення вже зібраних доказів, продовжити вчиняти вказаний злочин, враховуючи, що підозрюваний раніше судимий Волноваським районним судом Донецької області за ч.4 ст.407 КК України з застосуванням ст..69 КК України до шести місяців тримання у дисциплінарному батальйоні, призначене судом покарання ОСОБА_5 не відбув.
Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує дані про особу підозрюваного, який раніше судимий, не одружений.Тривалий час ухилявся від проходження служби, будучи діючим військовослужбовцем, а отже порушуючи свій конституційний обов`язок по захисту Вітчизни її незалежності та територіальної цілісності, передбачений ст..65 Конституції України.
Також, ухилявся від органів досудового розслідування, оскільки, будучи належним чином повідомленим про виклик (про що свідчить корінець повісток з особистим підписом підозрюваного) та його особисте зобов`язання до слідчого неодноразово не з`являвся.
Враховуючи вище зазначені обставини, слідчий суддя вважає, що саме такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою належним чином забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та зможе запобігти ризикам наявним та доведеним під час розгляду клопотання.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою слід рахувати з 14-48 години 19.05.2020 року.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позиція Європейського суду з прав людини стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та визначення її розміру, цілковито відображується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Враховуючи встановленні при розгляді клопотання дані про особу підозрюваного, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі, на думку слідчого судді, може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя критично сприймає доводи сторони захисту про можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, оскільки вони не знайшли свого підтвердження при рознглчді клопотання та спростовуються вищевикладеними обставинами та мотивами.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-183, 193-197, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя , - УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого Другого слідчого відділу Слідчого управління ТУ ДБР, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.408 КК України, запобіжний захід тримання під вартою з утриманням в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор» до 18.07.2020 року 14-48 години.
Визначити розмір застави, після внесення якої підозрюваний повинен бути звільнений з під варти, в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 42 040 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти, внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Покласти на ОСОБА_5 у разі звільнення під заставу такі зобов`язання:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи;

Попередити ОСОБА_9 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст..194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1