Справа № 496/2143/19
Провадження № 1-кс/496/2989/19
У Х В А Л А

06 грудня 2019 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біляївка клопотання слідчого СВ Усатівського ВП Біляївського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Ревове Ширяївського району Одеської області, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

за матеріалами кримінального провадження № 0000358 від 24.05.2019, за ознаками ч.3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

При цьому вказує на те, що 31.03.2019 року близько 08.00 год., більш точний час органом досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_5 маючи умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, через огорожу проник на територію подвір`я будинку АДРЕСА_2 , де впевнившись, що його дії не будуть помічені іншими особами, шляхом відкриття дверей проник в приміщення будинку, з метою особистого збагачення, таємно заволодів майном ОСОБА_7 , а саме: двома чавунними радіаторами опалення загальною вартістю 1000 гривень. Після чого ОСОБА_5 виніс майно за межі домоволодіння, де розпорядився ним на власний розсуд, заподіявши потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 1000 гривень. За даним фактом Біляївським ВП внесені відомості до ЄРДР за №0000358 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. 14.06.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. 30.07.2019 року слідчим суддею Біляївського районного суду надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 . 05.12.2019 року підозрюваного ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 191 КПК України. Посилаючись на обґрунтованість підозри у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а також на існування ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий ОСОБА_6 звернувся до суду з вказаним клопотанням.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні на задоволенні клопотання наполягав, посилаючись на існування ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, просили застосувати інший, більш м`який запобіжний захід, а саме: домашній арешт.

Вислухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали, додані до клопотання, матеріали кримінального провадження, суд вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч.2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Крім того, відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практикою Європейського суду з прав людини, передбачено, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, викладеною в п. 84 рішенні ЄСПЛ від 10.02.2011 року в справі «Харченко проти України», п.4 ст. 5 Конвенції передбачає право заарештованих або затриманих осіб на судовий контроль щодо матеріально-правових і процесуальних підстав позбавлення їх волі, що, з погляду Конвенції, є найважливішими умовами забезпечення «законності». Це означає, що суд відповідної юрисдикції має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог національного законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка послужила підставою для затримання, і законність мети, з якою застосовувались затримання та подальше тримання під вартою (див. справу «Буткевічус проти Литви», № 48297/99, п.43, ЄКПЛ 2002-ІІ).

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, 14.06.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Ухвалою слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 30.07.2019 року було надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою його приводу до суду для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

05.12.2019 року підозрюваного ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 191 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Обґрунтованість підозри підтверджена матеріалами, доданими до клопотання.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не працює, не одружений, утриманців не має, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні злочину в період іспитового строку, тому наявний ризик того, що він може переховуватися від органу досудового розслідування. Крім того, підозрюваний раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за умисні корисливі злочини, тому існує також ризик вчинення іншого кримінального правопорушення. Вказані обставини підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання.

Дані про особу підозрюваного і сама підозра у вчиненні ним тяжкого злочину дають достатні підстави вважати, що на даний час дійсно існують ризики, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які виправдовують тримання підозрюваного під вартою.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 цієї статті.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно п. 3 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, а також обставини вчиненого кримінального правопорушення, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України. З урахуванням особи підозрюваного, його віку та стану здоров`я, майнового стану, обставин злочину, вважаю за необхідне визначити розмір застави в межах розмірів, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, який передбачений для осіб, підозрюваних чи обвинувачених у вчиненні тяжкого злочину, а саме: у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 63060 грн. (30х2102).

Керуючись ст. ст. 176-178,182-184, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Усатівського ВП Біляївського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в Одеському слідчому ізоляторі.

Встановити строк дії ухвали - 60 днів з дня затримання, тобто з 05 грудня 2019 року по 02 лютого 2020 року включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 63060 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1