Справа № 405/6014/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2020 року суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0001918 від 01.03.2018 клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
за участю учасників судового провадження:
прокурора: ОСОБА_4 ,
захисника: ОСОБА_5 ,
обвинуваченого: ОСОБА_3 ,
ВСТАНОВИВ:
в провадженні Ленінського районного суду м. Кіровограда перебуває кримінальне провадження за №0001918 від 01.03.2018 за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
26.06.2020 ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_3 оголошено в розшук. Надано дозвіл на затримання, з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
08.07.2020 на адресу суду надійшло повідомлення, що на виконання вищевказаної ухвали працівниками Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області 07.07.2020 затримано обвинуваченого ОСОБА_3 .
В судовому засіданні прокурор просив застосувати обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою, так як судові засідання у кримінальному провадженні неодноразово не відбувались через неявку обвинуваченого, що свідчить про умисне ухилення останнього від суду. Крім цього, ОСОБА_3 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, належних висновків для себе не зробив, оскільки вчинив новий умисний корисливий злочин, що свідчить про його небажання ставати на шлях виправлення. За вказаних обставин, наявні ризики переховуватись від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення є належно обґрунтованими та реальними.
В судовому засіданні захисник просив відмовити в задоволенні вказаного клопотання, яке на його думку є необгрунтованим, оскільки обвинувачений не отримував судові виклики, перебував постійно за місцем свого проживання і не переховувався від суду. При цьому зазначив, що ОСОБА_3 тривалий час перебував у 2019 році на лікуванні у зв`язку з ампутацією пальців рук. Має постійне місце проживання.
Обвинувачений ОСОБА_3 просив суд відмовити у вказаному клопотанні, оскільки він не мав на меті переховуватись. Судові повістки про виклик до суду не отримував. Довгий час перебував на лікуванні у зв`язку з ампутацією пальців рук. Зобов`язувався в подальшому з`являтись за першою вимогою суду.
Заслухавши клопотання прокурора, думку обвинуваченого, суд дійшов наступного.
Відповідно до ч. 1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для справи; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста; вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому відповідні ризики повинні бути належним чином доведені, викладені в матеріалах кримінального провадження та свідчіть про необхідність в обранні саме цього запобіжного заходу.
Так ч. 1 ст. 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі "Манчіні проти Італії", за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей ст.5 п.1 п.п. с Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Суд враховує обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема вік, стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця проживання, а також наявність судимостей.
Обвинувачений ОСОБА_3 має тимчасове місце проживання, органом досудового розслідування обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України є не тяжким злочином, неодружений, раніше судимий.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає доцільним застосувати запобіжний захід на більш м`який, а саме на домашній арешт, який полягає в забороні залишати житло в період доби. Даний запобіжний захід здатен забезпечити ефективний контроль з боку органу поліції та попередити існуючі ризики.
Керуючись ст.ст.176-199, 369-372 КПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
клопотання прокурора - задовольнити частково.
Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у виді домашнього арешту, який полягає в забороні в певний період доби з 22:00 год. по 06:00 год. наступного дня залишати будинок АДРЕСА_1 .
Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_3 , прибувати за кожною вимогою до суду.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 на строк до 07.09.2020 наступні обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до суду;
-не відлучатися з населеного пункту у якому він проживає, без дозволу суду;
-повідомляти суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;
-утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні за винятком їх участі у процесуальних діях.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Роз`яснити обвинуваченому, що наслідком невиконання будь-якого з покладених обов`язків, є підставою для вирішення питання про застосування відносно нього іншого запобіжного заходу.

Дата закінчення дії ухвали судді визначити до 07.09.2020.
Копію ухвали передати до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області для виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда ОСОБА_6