У Х В А Л А
про призначення справи до судового розгляду

16 січня 2020 року м. Біла Церква

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001874 від 05.07.2019 відносно:

ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, що надійшов від прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області по якому призначено підготовче судове засідання на 16.01.2020,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор: ОСОБА_4 ,

потерпілі: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинувачений: ОСОБА_3 ,

У С Т А Н О В И В:
Суть питання, що вирішується ухвалою.
До судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України.
Ухвалою суду від 20.12.2019 за вищевказаним кримінальним провадженням призначено підготовче судове засідання на 16.01.2020, на розгляд у якому винесено питання регламентовані статтями 314-316 КПК України.
Позиція сторін та інших учасників.
Сторони кримінального провадження з боку обвинувачення та захисту, а також потерпілі, вважали за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає.
Крім цього прокурором на виконання вимог ч. 3 ст. 315 КПК України заявлене клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 терміном на 60 днів, враховуючи наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 2, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений може переховуватися від суду, оскільки обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, останній може переховуватися від суду, що приведе до уникнення від кримінальної відповідальності, обвинувачений може знищити, сховати або спотворити речові докази у провадженні, оскільки місце знаходження частини викрадених золотих виробів не встановлено, а також обвинувачений може незаконно впливати на потерплого та свідків по справі, що зможе позбавити сторону обвинувачення надати суду належні та допустимі докази вини обвинуваченого, та вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки злочини вчиняв під час умовно-дострокового звільнення, а також враховуючи характеризуючи особистість останнього, який раніше судимий, розлучений, утриманців немає, тобто дані не змінилися.
Потерпілі підтримали клопотання прокурора просили задовольнити його з підстав, викладених прокурором.
Обвинувачений ОСОБА_3 просив відмовити прокурору в задоволенні клопотання та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем його реєстрації.
Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався у ракурсі встановлених обставин із вказаних питань.
Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що згідно зі статтями 315, 316 КПК України, справа підлягає призначенню до судового розгляду, з огляду на таке.
Під час підготовчого судового засідання не встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України.
Отже суд вважає, що підстав для повернення кримінального провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 КПК України немає.
Підстав для закриття провадження немає. Обвинувальний акт складений відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України.
Кримінальне провадження підсудне Білоцерківському міськрайонному суду Київської області.
Серед іншого, визначено, що судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити у відкритому судовому засіданні, судом одноособово, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.
Так, у підготовчому судовому засіданні, відповідно до положень ч. 2 ст. 318, пунктів 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України, судом визначено коло осіб з боку обвинувачення та захисту, а також потерпілих, які братимуть участь у судовому розгляді.
Враховуючи, що суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами, які є вільними у використанні своїх процесуальних прав, при вирішенні клопотання прокурора про продовження запобіжних заходів відносно обвинувачених, вислухавши думку учасників кримінального провадження, проаналізувавши матеріали судового провадження, приходить до наступного.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Так, строк тримання під вартою ОСОБА_3 закінчується 23.01.2020, а тому виникло питання про доцільність продовження строків тримання під вартою обвинуваченому.
Враховуючи характер інкримінованих обвинуваченому ОСОБА_3 злочинів, дані про його особу, те, що відповідно до ч. 3 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо отримав під час судового засідання, суд приходить до висновку, що ризики та обставини відповідно до статей 177, 178 КПК України, які враховував суд при обранні ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на сьогодні не зменшилися, таким чином, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам протиправної поведінки обвинуваченого.
Приймаючи рішення про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, суд вважає необхідним продовжити щодо обвинуваченого винятковий вид запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення відсутності визначених вище ризиків.
Враховуючи всі обставини по справі, суд вважає, що строк тримання під вартою ОСОБА_3 повинен бути продовжений на 60 днів.
Суд також враховує те, що будь-які дані, які б свідчили про неможливість тримання ОСОБА_3 під вартою, сторонами кримінального провадження не надавалися.
Враховуючи викладене, керуючись статтями 1-29, 131-132, 183, 193, 194, 196, 314-318, 369-372, 376 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту по кримінальному провадженню № 0001874 від 05.07.2019 відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області на 20.01.2020 о 12год. 30хв.

В судове засідання викликати прокурора, потерпілих, обвинуваченого.

Кримінальне провадження розглядати одноособово.

Запобіжний захід відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вигляді тримання під вартою в державній установі «Київський СІЗО» Міністерство юстиції України продовжити на 60 днів по 15.03.2020 включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити начальнику Державної установи «Київський СІЗО» Міністерства юстиції України.

Ухвала суду щодо продовження строку дій запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою підлягає окремому оскарженню до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області, протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала суду в частини призначення справи до судового розгляду оскарженню не підлягає. Заперечення щодо неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

СуддяОСОБА_1