Справа № 953/7627/20
н/п 1-кс/953/4068/20
"25" травня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 15.05.2020 приблизно о 15-40 годині під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на території ТОВ "АП"Кобальт", що розташоване за адресою: Харківська область, смт. Новапокровка, вул Островського, 10, в результаті отримання електротравми помер майстер вказаної установи - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
15.05.2020 проведено огляд місця події: території ТОВ "АП"Кобальт", розташованої за адресою: Харківська область, смт. Новапокровка, вул. Островського, 10, де виконував роботи ОСОБА_4 , в ході якого було виявлено та вилучено:
- автомобіль марки «Foton Aumen» з номером двигуна НОМЕР_1 , який на даний час зберігається на території ТОВ "АП"Кобальт", що розташоване за адресою: Харківська область, смт. Новапокровка, вул Островського, 10;
- флеш-носій марки «DataTravel G4» на 8 GB, на якому знаходиться відеозапис, що належить ТОВ "АП"Кобальт", який на даний час зберігається в кабінеті №214 СУ ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Весніна 14.
Як зазначено прокурором, відповідно до положень ст. 98 КПК України вилучене під час огляду місця події від 15.05.2020 майно може містити на собі відомості, які у подальшому будуть використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження у зв`язку з чим існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вищевказане майно є доказом злочину.
У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, але надав суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без його участі у зв`язку зі службовою зайнятістю, повністю його підтримуючи. Неприбуття прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Представник ТОВ "Автоскладальне підприємство "Кобальт", власника майна, - адвокат ОСОБА_5 надав суду заяву про розгляд поданого прокурором клопотання за відсутності представника підприємства з прийняттям рішення у відповідності з вимогами кримінального процесуального законодавства.
Судом встановлено, що 15.05.2020 приблизно о 15-40 годині під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на території ТОВ "АП"Кобальт", що розташоване за адресою: Харківська область, смт. Новапокровка, вул Островського, 10, в результаті отримання електротравми помер майстер вказаної установи - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.05.2020 р. вказане клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання даної ухвали.
21.05.2020 р. о 09-35 год. факсимільним повідомленням прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 отримано копіюухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.05.2020 р.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Таким чином, після проведення огляду місця події, в ході якого слідчим було виявлене та вилучене майно, прокурор звернувся з клопотанням про накладення арешту на вилучене під час його проведення майно протягом наступного робочого дня після вилучення майна 18.05.2020 р., після чого в межах встановленого слідчим суддею строку після усунення недоліків до суду з клопотанням про арешт майна вдруге звернувся прокурор.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1