Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження №1-кп/641/525/2020 Справа №641/2775/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 червня 2020 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі колегії суддів :
головуючого судді - ОСОБА_1
суддів- ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участі прокурора ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 ,
потерпілої ОСОБА_7 ,
представника потерпілої адвоката ОСОБА_8
обвинуваченого ОСОБА_9
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові обвинувальний акт кримінального провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002640 від 16.11.2019 року , стосовно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -
ВСТАНОВИЛА:
На розгляді Комінтернівського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України щодо ОСОБА_9 .
До обвинуваченого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
У судове засідання з`явились прокурор, захисник, потерпіла, її представник обвинуваченого доставлено конвоєм.
В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_9 .
В обґрунтування клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_9 , посилалася на те, що ухвала Комінтернівського районного суду від 15.04.2020 року про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_9 припиняє свою дію 13 червня 2020 року, але не перестала існувати обґрунтована підозра обвинуваченого у вчиненні інкримінованого особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, а також обвинувачений не має офіційного місця роботи та доходу, а тому вважає, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які стали підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу, та продовжують існувати і наразі їх вагомість не зменшилась, а саме, переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на потерпілих та свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Обвинувачений ОСОБА_9 та його захисник ОСОБА_6 проти продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_9 заперечували та просили змінити останньому запобіжний захід на більш м`який, не пов`язаний з позбавленням волі.
Потерпіла та її представник підтримали клопотання прокурора, просили його задовольнити.
Суд, вислухавши думку учасників судового засідання щодо доцільності продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_9 , прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
При вирішенні питання про доцільність продовження запобіжного заходу, колегія суддів враховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Європейський суд з прав людини у справі в справах «Летельє проти Франції», «І. А. проти Франції», зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Так, вирішуючи питання про доцільність продовження раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_9 , колегія суддів враховує дані про особу обвинуваченого, конкретні обставини та на суспільну небезпечність діяння, а також тяжкість покарання за особливо тяжкий злочин, у вчиненні якого обвинувачується останній та обставини вчинення злочину, що інкриміновано, колегія суддів прийшла до висновку, що наразі не перестали існувати ризики, які стали підставою для обрання відносно ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме, визначені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України: можливість переховування від суду, можливість незаконного впливу на потерпілих і свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Виходячи з викладеного, враховуючи характер та фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому злочину, що в сукупності вказує про підвищену суспільну небезпеку як самого діяння, так і особи яка обвинувачується у його вчинення, а також те, що вчинений ОСОБА_9 злочин віднесено згідно статті 12 КК України до особливо тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діяння, яке йому інкримінується, а разом з іншим, допомагає уникнути виникненню ризиків, існування яких доведено, тому колегія суддів приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинувачених строком на 60 днів.
Продовжуючи такий вид запобіжного заходу, як тримання під вартою, судова колегія виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених статтею 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ті обставини, що підстави, за яких судом було обрано обвинуваченим запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на теперішній час не відпали, не втратили своєї вагомості і під загрозою можливого застосування покарання, передбаченого санкціями статей, які інкриміновані обвинуваченим, останні можуть переховуватись від суду, впливати на свідків, потерпілу, вчинити інше кримінальне правопорушення. Будь-яких нових обставин, які мають значення при вирішенні питання щодо запобіжного заходу обвинуваченим та які не існували і не розглядались на час обрання та продовження запобіжного заходу обвинуваченим у вигляді тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.
Судом вирішувалося питання про можливість вжиття до обвинувачених альтернативного запобіжного заходу, але наявність вказаних вище ризиків та обставин виключає, на думку колегії суддів, застосування таких. Між тим, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, що виправдовує подальше тримання обвинуваченого під вартою.
Також у судовому засіданні обвинуваченим заявлено клопотання про залучення йому перекладача для перекладу судового процесу та документів у кримінальному провадженні, оскільки він не володіє українською мовою.
Прокурор, потерпіла, її представник та захисник обвинуваченого в судовому засіданні проти задоволення клопотання обвинуваченого не заперечували.
Заслухавши думку учасників провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступного.
Відповідно до ч. 3ст. 29 КПК України, суд забезпечує учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною мовою, якою вони володіють, користуватись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до частини 1 статті 68 КПК України, у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).
Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 68 КПК України перекладач має право одержати винагороду за виконаний переклад та відшкодування витрат, пов`язаних із його залученням до кримінального провадження.
Згідно ст. 122 КПК України витрати, пов`язані із залученням та участю перекладачів, для перекладу показань підозрюваного, обвинуваченого, потерпілого, цивільного позивача та цивільного відповідача, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснюється за рахунок котів Державного бюджету України в порядку, передбаченому КМУ.
Згідно з постановою КМУ № 401 від 24.06.2016 «Про деякі питання залучення перекладачів(сурдоперекладачів)для забезпечення надання безоплатної вторинної правової допомоги», перекладачі залучаються для забезпечення надання безоплатноївторинної правової допомоги на підставі укладених договорів щодо надання послугперекладу. Установлено, що перекладачі (сурдоперекладачі) залучаються для забезпечення надання безоплатної вторинної правової допомоги на підставі укладених договорів щодо надання послуг перекладу, у тому числі з фізичними особами - підприємцями/юридичними особами, згідно з вимогами цивільного законодавства.
Розмір витрат, пов`язаних із залученням перекладача визначається положеннями Інструкції про порядок і розміри компенсації (відшкодування) витрат та виплати винагороди особам, що викликаються до органів досудового розслідування, прокуратури, суду або до органів, у провадженні яких перебувають справи про адміністративні правопорушення, та виплати державним спеціалізованим установам судової експертизи за виконання їх працівниками функцій експертів і спеціалістів, затвердженої Постановою КМУ від 01.07.1996 № 710 та виплачується розпорядником бюджетних коштів (ТУ ДСА в Харківській області).
Оскільки обвинувачений потребує перекладу процесуальних документів та судового процесу на рідну йому російську мову, суд вважає за необхідне задовольнити його клопотання та призначити йому перекладача з української на російську мову відповідно до порядку, встановленого постановою КМУ «Про деякі питання залучення перекладачів(сурдоперекладачів)для забезпечення надання безоплатної вторинної правовоїдопомоги»№401від 24.06.2016року.

Керуючись ст.ст. 68, 122, 131, 132, 177, 183, 376 КПК України

УХВАЛИЛА:
В задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисника про зміну запобіжного заходу обвинуваченому - відмовити.
Клопотання прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № ОСОБА_5 про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_9 задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, строком на 60 днів, тобто до 09 серпня 2020 року.
Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню.
Клопотання обвинуваченого про залучення перекладача задовольнити.
Залучити до участі у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_9 за ч. 1 ст. 115 КК України перекладача із знанням російської мови, який володіє українською мовою для перекладу судового процесу та процесуальних документів.
Призначеному перекладачу необхідно мати при собі документи, які посвідчують особу перекладача та його компетентність.
Виплату винагороди перекладачу та відшкодування витрат, пов`язаних з явкою до суду, провести відповідно до діючого законодавства.
ТУ ДСА України у Харківській області провести виплату винагороди перекладачу і витрат, пов`язаних з його явкою до суду.
Копію ухвали направити до Територіального відділу освіти Слобідського району Департаменту освіти та науки Харківської міської ради для призначення перекладача обвинуваченому ОСОБА_9 із знанням російської мови та володінням українською мовою, для перекладу судового процесу та процесуальних документів, та повідомити про необхідність з`явитись в судове засідання, яке призначена на 09 липня 2020 року на 11-30 год. в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, пров. Брянський, 5.
Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення та набирає законної сили по закінченню строку на її оскарження.

Головуючий суддя- ОСОБА_1

Судді - ОСОБА_2
ОСОБА_10 , ОСОБА_11