Справа № 521/338/20
Номер провадження:1-кс/521/395/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 січня 2020 року слідчий суддя Малиновського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Одеської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі клопотання старшого слідчого СВ Хмельницького ВП Малиновського ВП в місті Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Молдова, міста Окниця, громадянина Республіки Молдова, з середньою освітою неодруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого: АДРЕСА_1 , проживаючого: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
29 листопада 2019 року ОСОБА_5 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Слідчий звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 2, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , мотивуючи клопотання тим, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а саме, те що перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому кримінальному провадженні чи вчинити інше кримінальне правопорушення.
Прокурор в судовому засіданні підтримала клопотання слідчого, оскільки вважала мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого запобіжного заходу.
Адвокат заперечував проти задоволення клопотання, та просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
В судовому засіданні підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та адвоката, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.
29 листопада 2019 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілого та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Зокрема при розгляді клопотання слідчий суддя оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.
Крім цього, враховуючи практику Європейського суду з прав людини та положення ч.1 ст.178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, слідчий суддя бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Вважаю, що слідчим у клопотанні, доданих документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Так, обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме відомостями, які містяться в протоколі огляду місця події від 19 травня 2019 року, протоколі допиту потерпілої ОСОБА_8 від 19 травня 2019 року, протоколі допиту свідка ОСОБА_9 від 19 травня 2019 року, протоколі огляду предмету від 17 червня 2019 року, протоколі допиту свідка ОСОБА_10 від 17 вересня 2019 року, протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 15 листопада 2019 року та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Відповідно до практики Європейського суду «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у підпункті «с» п.1 ст.5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб будь-який захід, яким людина позбавляється волі, відповідав меті ст.5, а саме захисту особи від свавілля.
У п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі « Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, №182).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може вдатися до спроб перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом вчинення нових злочинів, а також переховування від органу досудового розслідування, та незаконного впливу на потерпілу та свідків.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання винуватим за вчинення тяжкого злочину, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків підозрюваного ( ОСОБА_5 офіційно непрацевлаштований, неодружений, немає утриманців), є громадянином Республіки Молдови та в Україні немає місяця реєстрації та постійного місця мешкання ( ОСОБА_5 недовгий період часу мешкає по АДРЕСА_3 ), розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_5 відсутність судимостей.
Обмежень щодо застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України слідчим суддею під час судового розгляду не встановлено.
Обставини злочину та данні щодо особи підозрюваного свідчать про необхідність застосування найсуворішого запобіжного заходу, оскільки підозрюваний будучи обізнаним про покарання яке йому загрожує, а також враховуючи, що ОСОБА_5 непрацевлаштований, інші джерела доходу відсутні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що з метою ухилення від кримінальної відповідальності, за вчинення тяжкого злочину, ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування або суду, вчинити інший злочин або з метою, викривлення показань, незаконно впливатиме на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Також слідчий суддя при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою враховує те, що ОСОБА_5 буду обізнаним про необхідність з`явитись до суду 14 січня 2019 року для розгляду клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу до суду у призначений день та час не з`явився, про причини неявки слідчому судді не повідомив, у зв`язку із чим ухвалою суду від 14 січня 2020 року відносно ОСОБА_5 був застосований привід для забезпечення його явки у судове засідання призначене на 16 січня 2020 року о 15 годині 30 хвилин, що в свою чергу підтверджує наявність ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Під час судового засідання стороною захисту та підозрюваним не було надано слідчому судді достатніх доказів які б свідчили проте, що при застосуванні до ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, гарантували, що останній не буде переховуватись від органу досудового розслідування та не буде незаконно впливати на потерпілу, з якою він деякий час проживав.
Прокурором було доведено наявність ризиків які свідчать про те, що при обранні ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, підозрюваний може вдатися до спроб перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом вчинення нових злочинів, а також переховуватиметься від органу досудового розслідування та може впливати на потерпілу та свідків.
Під час розгляду клопотання прокурором надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.
Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ст.194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.
Відповідно до клопотання, орган досудового розслідування просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, проте з урахуванням обсягу слідчих дій, які необхідно провести під час досудового розслідування, та враховуючи, що строк досудового розслідування закінчується 29 січня 2020 року, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на дванадцять днів.
Керуючись ст. ст. 182, 183, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя, -

Клопотання старшого слідчого СВ Хмельницького ВП Малиновського ВП в місті Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний, обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки строком на дванадцяти днів, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
2)не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає (місто Одеса), без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4)утримуватись від спілкування з потерпілою ОСОБА_8 та свідками у цьому кримінальному провадженні.
Роз`яснити підозрюваному (обвинуваченому), що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Затримати ОСОБА_5 негайно в залі суду.
Строк дії ухвали становить дванадцять днів і обчислюється з моменту затримання ОСОБА_5 , тобто з 16 січня 2020 року. Ухвала слідчого судді про обрання запобіжного заходу припиняє свою дію 28 січня 2020 року.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Слідчий суддя ОСОБА_1