ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1188/20
провадження № 1-кс/753/483/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"21" січня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Дарницького УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-
ВСТАНОВИВ:
21.01.2020 адвокат ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Дарницького УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).
На обґрунтування скарги послався на те, що 03.01.2020 ОСОБА_3 до Дарницького УП ГУНП було подано заяву-повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, проте всупереч вимог ст. 214 КПК України відомості за цією заявою до ЄРДР не внесені. Просив поновити строк на подання скарги.
Розглянувши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку про повернення скарги особі яка її подала, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положення ч. 2 ст. 8 КПК зобов`язують суди, прокуратуру, органи досудового розслідування під час здійснення кримінального провадження застосовувати принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, який діє на основі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що стала частиною національного законодавства. І такий принцип передусім передбачає, що особа повинна бути захищена від свавілля суб`єктів владних повноважень, тобто, втручання суб`єктів владних повноважень має бути піддано ефективному судовому контролю.

При цьому, ст. 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Так, відповідно до ч.1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги обчислюється з дня отримання особою її копії. При оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що наступає після останнього дня, який відведено КПК України для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Пункт 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачає право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У розумінні вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, зазначена бездіяльність слідчого чи прокурора означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Зі змісту скарги та доданих до неї документів, вбачається, що 03.01.2020 ОСОБА_3 звернулася до Дарницького УП ГУ НП в м. Києві з заявою про вчинення кримінального правопорушення, яка зареєстрована в журналі єдиного обліку заяв та повідомлень за № 476, а тому бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР розпочалася після спливу 24 годин після отримання відповідної заяви, тобто з 04.01.2020.
Відповідно до п. 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі № 1640 / 0 / 4 - 12 від 09 листопада 2012 року «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.
У розумінні вимог ч. 1 ст. 303 КПК України скарга на зазначену бездіяльність слідчого Дарницького УП ГУ НП в місті Києві мала бути подана заявником протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності, а саме до 14.01.2020 включно.
Зі скарги вбачається, що вона була складена та подана до суду лише 21.01.2019.
Таким чином, заявником пропущено строк подання скарги на бездіяльність органів досудового розслідування.
Також, слідчий суддя, при обчислені строків на подання скарги не бере до уваги лист ДОП Дарницького УП ГУ НП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 09.01.2020, оскільки бездіяльність в даному випадку рахується після сплину встановленого ст. 214 КПК України строку для внесення відомостей до ЄРДР уповноваженою особою.

Слідчий суддя звертає увагу заявника на те, що строки для вчинення певних дій, визначені у процесуальному законодавстві, мають дисциплінувати осіб, що звертаються до суду, а тому неуважність особи при поданні скарги до суду, або незнання законів не може вважатись поважною причиною для поновлення строку на подання скарги.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що скарга містить ряд суперечностей. Зокрема, в скарзі вказано скаржника ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак заяву про вчинення кримінального правопорушення подано ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також в прохальній частині скарги адвокат ОСОБА_2 просить внести відомості за заявою ОСОБА_5 від 03.01.2019 та поновити строк на оскарження відповіді Дарницького УП ГУ НП у м. Києві від 09.02.2020, хоча в матеріалах справи міститься заява про вчинення кримінального правопорушення від 03.01.2020 та лист ДОП Дарницького УП ГУ НП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 09.01.2020.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що заявником було пропущено строк, передбачений ст. 304 КПК України, поважних причин для поновлення строку не встановлено, а тому скаргу необхідно повернути заявнику.

Керуючись ст.ст. 115, 116, 214, 303, 304 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Дарницького УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань- повернути заявнику.

Ухвалу слідчого судді може бути оскаржено, шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1