печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 лютого 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , заявника - адвоката ОСОБА_4 , представника потерпілого - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна, а саме: нежилі приміщення з №1 по №8 (групи приміщень №48) (в літ. А), загальною площею 97,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , що був накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/60858/18-к від 07.12.2018 року в межах кримінального провадження №0000972.
Клопотання обґрунтоване тим, що арешт накладено незаконно та необгрунтовано. Заявник вказує, що ОСОБА_7 , як Генеральний директор ТОВ "Лабораторія Інтелектуальної Власності" мав достатній обсяг повноважень на укладення договору купівлі-продажу, а висновок слідчого судді Печерського районного суду м. Києва про перевищеня ним своїх повноважень є помилковим.
В судовому засіданні представник власника майна - адвокат ОСОБА_4 вимоги викладені в клопотанні підтримав в повному обсязі та просив задовольнити з підстав викладених в останньому.
Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання, вказуючи, що досудове розслідування триває, потреба у застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження не відпала.
Представник потерпілого у кримінальному провадженні адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував.
Вислухавши учасників судового розгляду, вивчивши матеріали клопотання про накладення арешту, та матеріали додані до клопотання про його скасування, слідчий с суддя дійшов до наступного висновку.
У провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження №0000972 від 06.03.2018, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190, ч. 1 ст. 364 КК України.
В рамках вказаного провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/60858/18-к від 07.12.2018 року накладено арешт на ряд об`єктів нерухомості в тому числі і нежилі приміщення з №1 по №8 (групи приміщень №48) (в літ. А), загальною площею 97,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів часників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та упередженого розслідування і судового розгляду.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадженні слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту. Окрім того слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Так, з ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва вбачається, що вказаний арешт було накладено з метою збереження речових доказів.
Враховуючи, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а у клопотанні про скасування арешту майна не наведено достатньо доказів того, що потреба у подальшому арешті на майно відпала, на противагу чого органом досудового розслідування обґрунтовано такий ступінь втручання в право власності з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні поданого клопотання про скасування арешту майна.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.2, 170,174,309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1