справа №619/4107/18
провадження №1-кп/619/79/20
УХВАЛА
Іменем України

08 липня 2020 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого- судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисників: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
обвинуваченого- ОСОБА_6 ,

обвинуваченого- ОСОБА_7 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора, захисників обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_7 - ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001114 у відношенні обвинувачених:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця смт Солоницівка Дергачівського району Харківської області, громадянина України, раніше судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 , ч.3 ст. 185 КК України, -

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт Вільшани Дергачівського району Харківської області, громадянина України, раніше судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185, ч.1 ст.310, ч.2 ст.309 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

09.10.2018 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшов обвинувальний акт у відношенні ОСОБА_6 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 , ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_7 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185, ч.1 ст.310, ч.2 ст.309 КК України, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 80001114 від 28.07.2018. Кримінальні провадження об`єднані в одне провадження.

У судовому засіданні від прокурора надійшло клопотання про продовження міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , ОСОБА_8 ,оскільки 17.07.2020 спливає строк, на який вказаний запобіжний захід було обрано, а підстав для звільнення обвинувачених з - під варти немає, так як наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_4 ,заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Захисник ОСОБА_5 клопотав про застосування більш м`якого запобіжного заходу або прохав зменшити розмір застави до мінімально можливого - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб , захисник ОСОБА_4 заявив аналогічне клопотання.

Заслухавши та обговоривши клопотання та думку учасників процесу, оцінивши в сукупності всі обставини, в тому числі передбачені п.п.1-11 ч.1 ст.178 КПК України, суд дійшов до висновку про наступне.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 331 КПК України суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою до спливу двомісячного строку.

Фактичні обставини інкримінованих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 злочинів свідчать про їх підвищену суспільну небезпеку.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року ЄСПЛ зазначив, що «наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою».

Суд вважає, що продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме обвинувачені можуть переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків у справі.

Судом розглядалась можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеним ризикам, проте, враховуючи наведені вище обставини в їх сукупності, суд вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, буде недостатнім для запобігання існуючим ризикам.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч.4 ст. 183 КПК України.

Суд вважає за можливе визначити обвинуваченим розмір застави, який встановлений первісно - ухвалами суду від 06.11.2019, 11.12.2019 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на теперішній час є сумою 42040,00 грн. з розрахунку 2102,00 грн. 1 прожитковий мінімум.

Згідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У зв`язку з викладеним, суд продовжує застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 27, 36,177,197,199, 372, 392 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 продовжити по 03.09.2020 року включно.

Визначити обвинуваченим ОСОБА_6 , ОСОБА_7 кожному суму застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42040,00 грн, які необхідно внести на депозитний рахунок ТУДСА України у Харківській області

Обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 звільняються з-під варти після внесення застави, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому вони перебувають, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цих обвинувачених під вартою.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходяться обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , негайно здійснює розпорядження про їх звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачені вважаються такими, до яких застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі внесення застави, зобов`язати ОСОБА_6 , ОСОБА_7 прибувати за кожною вимогою до прокурора, суду та покласти такі обов`язки:
1) не відлучатися із місця проживання без дозволу прокурора або суду;
2) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Після закінчення строку, на який на обвинувачених були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити ОСОБА_6 , ОСОБА_7 що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачені, будучи належним чином повідомлені, не з`явились за викликом до прокурора, суду без поважних причин чи не повідомили про причини своєї неявки, або якщо порушили інші покладені на них при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинувачених запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Копія ухвали вручається обвинуваченим, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області протягом 7 днів, а обвинуваченим, який утримується під вартою в той же строк з моменту її отримання.

Суддя ОСОБА_1