Справа № 464/5695/19
пр.№ 1-кс/464/749/20
У Х В А Л А

22 травня 2020 року слідчий суддя Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судових засідань ОСОБА_2 , з участю: слідчого ОСОБА_3 , представника власників майна ОСОБА_4 , власників майна ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого з ОВС другого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління ФР ГУ ДФС у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна, -

в с т а н о в и в :

слідчий ОСОБА_3 звернувся із клопотанням про накладення арешту на товарно матеріальні цінності, які було вилучено в ході проведення огляду нежитлового приміщення під номером (символом) 11КС, що за адресою АДРЕСА_1 , а саме сири, сирну продукцію торгових марок : Zolty 60 шт.; Korolewski -44 шт.; Mozzarella 7ящиків; Monki (сир нарізний) -102 пачки; Senator-15 пачок; Ramzes 16 шт.; Kresowe ОКО 13 ящиків; Laciaty- 500 шт.; Favita - 8 упаковок; сир в жовтій плівці без будь яких позначень та маркувань виробника- 70 шт.; сир в червоній плівці без будь яких позначень та маркувань виробника- 20 шт.,; готівкові кошти в національній валюті України в загальній сумі 325 900 грн.; документи, які було вилучено в ході проведення огляду нежитлового приміщення під номером (символом) 11КС, що за адресою АДРЕСА_1 , а саме : договори оренди нежитлового приміщення № 4/11 та 1/11 від 01.11.2018 з актами прийому передечі нерухомого майна в оренду на 8 арк.; товарно транспортні накладні з відомостями про вантаж № Р14151 від 08.05.2020, №Р5256 від 07.05.2020, №Р13999 від 07.05.2020, №Р14151 від 08.05.2020 на 8 арк., який полягає у позбавленні права на відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном. В обгрунтування колопотання покликається на те, що слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000079 від 09.10.2019 року, за попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.212 КК України. В ході розслідування кримінального провадження встановлено, що оперативним управлінням ГУ ДФС у Львівській області в рамках проведення операції «Рубіж» та «Бастіон» задокументовано протиправну схему з ухилення від сплати податків та митних платежів групою осіб, при переміщенні з Республіки Польща через державний кордон України продуктів харчування Європейських виробників, які ввозяться на територію України подрібненими партіями без сплати податків та митних платежів (схема «піджаків»). Згідно аналізу наявної інформації та копій документів, вжитих та проведених заходів у відповідності до повноважень податкової міліції, в тому числі методом особистого пошуку встановлено громадян, які розробили та контролюють схему переміщення ТМЦ (1-24 групи товарів МКУ) через митний кордон України, подрібненими партіями без сплати податків та митних платежів, з подальшим акумулюванням переміщених товарів у складських приміщеннях розташованих у м.Львові. Встановлено, що організаторами вказаної незаконної схеми є: ОСОБА_7 , зареєстрований фізичною особою -підприємцем, основний вид діяльності - роздрібна торгівля з лотків і на ринках харчовими продуктами та не здійснює операції у сфері ЗЕД; ОСОБА_8 , зареєстрована фізичною особою - підприємцем, основний вид діяльності - оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами, не здійснює операції у сфері ЗЕД; ОСОБА_9 , який не перебуває на обліку в органах ДФС як фізична особа підприємець; ОСОБА_10 , який не перебуває на обліку в органах ДФС як фізична особа підприємець. Відповідно до розподілу обов`язків між групою вищевказаних осіб, ОСОБА_10 відповідає за закупівлю продукції на території Європейського Союзу в представників (виробників), організовує її транспортування в прикордонні зони, які межують з Україною зі сторони Республіки Польщі з перевантаженням в заздалегідь підготовленні транспортні засоби. Крім цього, громадянин ОСОБА_10 контролює проведення розрахунків за реалізовану продукцію, приймає замовлення на майбутні закупівлі, проводить розрахунок з особами задіяними в схемі. До безпосереднього переміщення ТМЦ через митний кордон України задіяно, як рейсові автобуси так і інші транспортні засобі. Після перетину кордону, переміщенні ТМЦ акумулюються в складських та торгових приміщеннях, розташованих в м.Львові. Крім цього, вищезгаданий товар, реалізовується шляхом доставки товарів безпосередньо покупцям, у т.ч. і шляхом відправки товарів через поштового оператора «Міст Експрес», «Нова пошта» та шляхом вивозу товару транспортними засобами покупців. Розрахунок за товар проводиться шляхом перерахунку грошових коштів на картку «Приват Банк» № НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_10 . В ході проведення досудового розслідування, з використанням інформаційних ресурсів ГУ ДФС у Львівській області встановлено, що офіційним імпортером сиру DorBlu в Україні є ТОВ «Регно Італія УА», що також підтверджено показаннями свідка начальника відділу імпорту ТОВ «Регно Італія УА» ОСОБА_11 та листом виробника сиру торгової марки DorBlu, який засвідчує те, що ТОВ «Регно Італія УА» є єдиним офіційним імпортером сиру DorBlu в Україні. Таким чином, в період 2018-2019 років, за функціонування даної схеми переміщення ТМЦ через державний кордон України подрібненими партіями без сплати податків та митних платежів, вищевказаними особами було перевезено велику кількість сирів DorBlu Laibe (Kaserei) 50%, при цьому не сплачено до державного бюджету України податків у значних розмірах, відповідальність за що передбачена ст.212 КК України. Розслідуванням встановлено, що ФОП « ОСОБА_8 » для проведення торгівлі сирною продукцією використовує на правах оренди нежитлове приміщення площею 74 м2 під номером (символом) 11КС, розміщене в терміналі дрібно-гуртової торгівлі регіонального аграрного центру з приміщеннями адміністративно-побутового призначення ТОВ «РСП «Шувар» (), за адресою: м.Львів, вул.Хуторівка, 4-6, що підтверджується листом останнього №11-215 від 28.04.2020. З врахуванням зазначених відомостей, отримано ухвалу слідчого судді, на підставі якої 15.05.2020 у вищевказаному нежитловому приміщенні під номером (символом) 1 ІКС проведено огляд, в ході якого виявлено та вилучено сири та сирну продукцію в асортименті закордонних виробників, без маркування такої продукції етикетками із зазначенням офіційних імпортерів на територію України та готівкові кошти в національній валюті України в загальній 325 900 гривень. Крім цього, в ході вищевказаного огляду виявлено та вилучено договори оренди нежитлового приміщення №4/11 та 1/11 від 01.11.2018 з актами прийому - передачі нерухомого майна в оренду, згідно яких ФОП « ОСОБА_8 » передає в оренду ОСОБА_5 та ОСОБА_6 частину площ, а саме по 20 м2 в нежитловому оглядовому приміщенні. Також, в ході огляду виявлено товарно-транспортні накладні з відомостями про вантаж (молочними продуктами харчування), вантажоодержувачем в яких зазначено « ОСОБА_12 », що свідчить про ведення в оглядовому приміщенні діяльності осіб на прізвище « ОСОБА_13 ». Зважаючи на те, що вилучені вказані товарно-матеріальні цінності, готівкові кошти, документи будуть використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з точки зору належності, допустимості і достовірності, а відтак, постановою від 15.05.2020 їх визнано речовими доказами у кримінальному провадженні. Станом на даний час підозрюваного у кримінальному провадженні №0000079 немає, однак є достатні підстави вважати, що вилучені ТМЦ ввезені на територію України поза митним контролем без сплати митних платежів, податків, що є об`єктом даного злочину, а готівкові кошти отримані внаслідок продажу продукції, аналогічно виявленої в ході слідчої дії. Враховуючи, що вилучене є предметом доказування злочину, передбаченого ст.212 КК України, мають значення речових доказів, а тому з метою позбавлення осіб причетних до вчинення вищевказаних протиправних діянь, можливості розпоряджатися ними (як спосіб арешту, що не призведе до припинення підприємницької діяльності суб`єкта господарювання), можливості вчинити дії, які призведуть до зникнення, втрати або пошкодження вилученого або інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, відшкодування заподіяних державі збитків, встановлення усіх учасників злочинної діяльності, просить клопотання про накладення арешту на згадане майно задоволити.
Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав, просить таке задоволити.
Представник власників майна ОСОБА_4 та володільці майна ОСОБА_5 та ОСОБА_6 заперечили проти клопотання, зазначивши, що є фізичними особами-підприємцями, здійснюють підприємницьку діяльність у приміщенні, у якому проводився огляд та яке вони орендують. Вважають вилучення належного їм майна безпідставним, оскільки таке не належить особам зазначеним в ухвалі суду. Крім того, грошові кошти в сумі 120 тис. грн., які були вилучені належать взагалі іншій особі, яка жодного відношення до їх підприємницької діяльності немає. Щодо вилученої немаркованої продукції то невеликий обсяг такої дає підстави стверджувати про відсутність даних про те, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не сплатили податків у тих розмірах, що є кримінально караним. З огляду на наведене вважають вилучення майна та накладення на таке арешту безпідставним.
Заслухавши пояснення слідчого, представника та володільців майна, показання свідка ОСОБА_14 , вивчивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання про накладення арешту підлягає до частково задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи мотиви клопотання, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, правову підставу для арешту майна, з метою збереження речових доказів, вважаю, що з метою забезпечення кримінального провадження, виходячи із вимог розумності та співмірності обмеження права власності в результаті накладення арешту на майно, приходжу до переконання, що клопотання в частині накладення арешту на товарно матеріальні цінності, які було вилучено в ході проведення огляду нежитлового приміщення під номером (символом) 11КС, що за адресою АДРЕСА_1 , а саме сири, сирну продукцію торгових марок : Zolty 60 шт.; Korolewski -44 шт.; Mozzarella 7ящиків; Monki (сир нарізний) -102 пачки; Senator-15 пачок; Ramzes 16 шт.; Kresowe ОКО 13 ящиків; Laciaty- 500 шт.; Favita - 8 упаковок; сир в жовтій плівці без будь яких позначень та маркувань виробника- 70 шт.; сир в червоній плівці без будь яких позначень та маркувань виробника- 20 шт., який полягає у позбавленні права на відчуження, розпорядження та користування майном. Крім того, з метою з`ясування обставин кримінального провадження та збереження речових доказів також слід накласти арешт на вилучені під час огляду договори оренди нежитлового приміщення № 4/11 та 1/11 від 01.11.2018 з актами прийому передачі нерухомого майна в оренду; товарно транспортні накладні з відомостями про вантаж № Р14151 від 08.05.2020, №Р5256 від 07.05.2020, №Р13999 від 07.05.2020, №Р14151 від 08.05.2020, який полягає лише у позбавленні права на відчуження та розпорядження, оскільки слідчим не доведено необхідності позбавлення права користування зазначеними документами.
Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведе необхідність такого арешту, а згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
У клопотанні слідчий як на правову підставу для арешту вилучених готівкових коштів покликається на те, що такі є речовими доказами (п.1ч.2 ст.170 КПК), однак, жодними фактичними даними ним не підтверджено, що такі відповідають критеріям, визначених ст.98 КК України, зокрема, відсутні відомості про те, що такі є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, були об`єктом кримінально протиправних дій чи набуті кримінально протиправним шляхом.Крім того, враховуються і показання свідка ОСОБА_14 про належність йому частини вилучених грошових коштів, оскільки такі показання жодними фактичними даними не спростовані. За наведених обставин слідчий суддя вважає, що підстави для накладення арешту на кошти відсутні, а тому в цій частині клопотання слідчого слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

клопотання задоволити частково. Накласти арешт на товарно матеріальні цінності, які було вилучено в ході проведення огляду нежитлового приміщення під номером (символом) 11КС, що за адресою АДРЕСА_1 , а саме сири, сирну продукцію торгових марок : Zolty 60 шт.; Korolewski -44 шт.; Mozzarella 7ящиків; Monki (сир нарізний) -102 пачки; Senator-15 пачок; Ramzes 16 шт.; Kresowe ОКО 13 ящиків; Laciaty- 500 шт.; Favita - 8 упаковок; сир в жовтій плівці без будь яких позначень та маркувань виробника- 70 шт.; сир в червоній плівці без будь яких позначень та маркувань виробника- 20 шт., який полягає у позбавленні права на відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.
Накласти арешт на документи, які було вилучено в ході проведення огляду нежитлового приміщення під номером (символом) 11КС, що за адресою АДРЕСА_1 , а саме : договори оренди нежитлового приміщення № 4/11 та 1/11 від 01.11.2018 з актами прийому передечі нерухомого майна в оренду на 8 арк.; товарно транспортні накладні з відомостями про вантаж № Р14151 від 08.05.2020, №Р5256 від 07.05.2020, №Р13999 від 07.05.2020, №Р14151 від 08.05.2020 на 8 арк., який полягає у позбавленні права на відчуження та розпорядження зазначеним майном.
В решті клопотання відмовити.
Ухвала підлягає до негайного виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1