Справа № 459/2001/18
Провадження № 1-кп/461/144/19
УХВАЛА

19.12.2019 року. м.Львів.
Галицький районний суд міста Львова
у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
потерпілої ОСОБА_8
представника потерпілої ОСОБА_9
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
в судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 на 60 днів, покликаючись на те, що обвинувачений після закінчення строку тримання під вартою може переховуватись від суду, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились.
Потерпіла та представник потерпілої клопотання прокурора підтримали, просили його задовольнити.
Обвинувачений та захисник проти продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечили, покликаючись на відсутність підстав та ризиків, просять суд змінити запобіжний захід на більш м`який.
Крім цього, в судовому засіданні захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_7 заявив клопотання про призначення повторної судово-психологічної експертизи, покликаючись на те, що попередній висновок №329 судово-психіатричної експертизи від 07.08.2019 року не може братись до уваги як процесуальне джерело фактичних даних, оскільки складений без повного дослідження, є необґрунтованим та не відповідає вимогам нормативно-правових актів щодо судових експертиз, в тому числі щодо оформлення висновків експертів.У висновку № 329 судово-психіатричної експертизи від 07.08.2019 р. у ньому не зазначено будь-яких використаних експертом методик проведення такого виду судових експертиз та посилання на коди таких методик із Реєстру методик проведення судових експертиз. Використані згідно вказаного Висновку експерта при проведенні експертизи методики патопсихології «запам`ятовування 10 слів», «таблиці Щульте», «виключення четвертого зайвого», «самооцінка по Дембо», згідно даних Реєстру методик проведення судових експертиз не зареєстровані у ньому як методики проведення судово-психіатричних експертиз. Як вбачається із Висновку експерта, експерт вважав, що ОСОБА_6 на момент інкримінованих йому дій не перебував у стані фізіологічного афекту та у будь-якому іншому емоційному стані, який міг би суттєво вплинути на його діяльність.

Про це на думку експерта свідчить те, що під час клінічної бесіди він повідомив, що вдарив спочатку дружину кулаком по обличчю, а потім не пам`ятає, як на наносив удари ножем. Тоді як під час перебігу емоційних станів, які суттєво впливають на свідомість та діяльність людини відбувається короткотривале звуження свідомості на об`єкті агресії, що унеможливлює зміну способу нанесення тілесних ушкоджень. Експерт вказав, що оскільки ОСОБА_6 не пам`ятає яким чином у нього опинився ніж, не пам`ятає жодного удару ножем потерпілій, що також не відповідає клінічній картині перебігу емоційних станів, які суттєво впливають на свідомість та діяльність людини, під час яких людина забуває лише окремі деталі нанесення тілесних ушкоджень, а не всю ситуацію в цілому.

Просить призначити у кримінальному провадженні повторну судово-психологічну експертизу оскільки наявні сумніви у психологічній поведінці обвинуваченого.
В судовому засіданні обвинувачений та його захисник клопотання підтримали, з підстав наведених у письмовому клопотанні, просять таке задовольнити.
Прокурор проти задоволення клопотання адвоката ОСОБА_7 про призначення повторної судово-психологічної експертизи заперечив.
Потерпіла та її представник залишили клопотання захисника ОСОБА_7 на розсуд суду.
Заслухавши думку учасників судового засідання, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання прокурора підставне та підлягає до задоволення з огляду на наступне.
Ризики, які зазначені в ухвалі слідчого судді про обрання запобіжного заходу щодо обвинуваченого не зменшилися. Прокурором доведено, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При цьому, суд враховує позицію Європейського Суду з прав людини, зокрема те, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати з урахуванням характеру обвинуваченого, його моральних якостей, наявності у нього коштів.
Суд враховує дані про особу обвинуваченого, який не має міцних соціальних зв`язків та законних джерел заробітку, його процесуальну поведінку, а також те, що у разі визнання винуватим ОСОБА_6 загрожує покарання у виді позбавлення волі понад 10 років і це може стимулювати обвинуваченого до втечі. Все зазначене в сукупності підтверджує ризик переховування від суду.
Оскільки обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджати кримінальному провадженню, обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, у зв`язку з чим інші запобіжні заходи можуть не запобігти ризикам, передбаченим ч.1 ст. 177 КПК України, а тому суд приходить до висновку про необхідність продовження строку застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Підстави для зміни запобіжного заходу обвинуваченому відсутні.
Для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого суд вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою слід продовжити на шістдесят днів з дня судового засідання, тобто до 16.02.2020 року, а у задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на домашній арешт слід відмовити за безпідставністю.
Щодо клопотання захисника ОСОБА_7 призначення повторної судово-психологічної експертизи колегія суддів вважає, підставним та таким, що підлягає до задоволення з наступних підстав.
Частиною 1 ст. 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Нормою частини 1 ст. 243 КПК України передбачено, що експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.
Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Заслухавши думку сторін щодо поданого клопотання, враховуючи те, що у висновку № 329 судово-психіатричної експертизи від 07.08.2019 р. не зазначено будь-яких використаних експертом методик проведення такого виду судових експертиз та посилання на коди таких методик із Реєстру методик проведення судових експертиз, суд приходить до висновку, що клопотання про призначення повторної судово-психологічної експертизи підставне та підлягає задоволенню, оскільки для з`ясування психологічного стану обвинуваченого, з метою отримання достовірних даних та переконання в правильності інкримінованого діяння є необхідним проведення повторної судово-психологічної експертизи.

Керуючись ст. ст. 93, 176-178, 183, 197, 199, , 242-244,331 КПК України, суд,
УХВАЛИВ:
клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з утриманням у Державній установі "Львівська установа виконання покарань (№19)" строком на 60 днів, до 16.02.2020 року.
Клопотання адвоката ОСОБА_7 про призначення повторної судово-психологічної експертизи задовольнити повністю.
Призначити у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_6 повторну судово-психологічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:
1) Які індивідуально-психологічні особливості має ОСОБА_6 .?
2) Чи має ОСОБА_6 індивідуально-психологічні особливості, які суттєво вплинули на характер його дій: вразливість, збудженість, мінливість настрою, соціальні установки, мотиваційна сфера тощо?
3) Чи могли індивідуально-психологічні особливості ОСОБА_6 суттєво вплинути на його поведінку під час вчинення інкримінованих йому дій?
4) Чи перебував ОСОБА_6 на момент скоєння інкримінованих йому дій в емоційному стані (і в якому саме (сильний страх, пригніченість, розгубленість, відчай, емоційний стрес, фрустрація тощо)), що суттєво вплинув на його свідомість і поведінку?
5) Чи перебував ОСОБА_6 в стані сильно вираженого емоційного збудження або емоційного напруження, що може розглядатися як психологічна підстава стану сильного душевного хвилювання?
6) Чи перебував ОСОБА_6 на момент вчинення інкримінованих йому дій у стані фізіологічного афекту як психологічної підстави сильного душевного хвилювання?
Проведення повторної судово-психологічної експертизи доручити експертам Львівської обласної клінічної психіатричної лікарні, що знаходиться за адресою: 79000, м. Львів, вул. Кульпарківська, 95, в іншому складі експертів
Для проведення дослідження ОСОБА_6 направити в розпорядження експертів Львівської обласної клінічної психіатричної лікарні, що знаходиться за адресою: 79000, м. Львів, вул. Кульпарківська, 95.
Запобіжний захід тримання під вартою ОСОБА_6 після проведення експертизи продовжити.
Для проведення експертизи в розпорядження експертів скерувати матеріали кримінального провадження.
Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 КК України, за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Повний текст ухвали проголошено 20.12.2019 року о 09 год 00 хв.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м. Львова протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_2