Справа № 212/1527/20
У Х В А Л А

18 травня 2020 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , захисника потерпілого ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , захисника обвинуваченого ОСОБА_7 розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000155 від 14.01.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,
ВСТАНОВИВ:
У провадженні Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження з обвинувальним актом відносно обвинуваченого ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Від потерпілого ОСОБА_4 надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 у виді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання зазначено, що обвинуваченому ОСОБА_6 31 січня 2020 року було обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, який закінчився 31 березня 2020 року. Вважає, що відносно обвинуваченого ОСОБА_6 слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину та є ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується.
У підготовчому судовому засіданні потерпілий ОСОБА_4 та його представник - адвокат ОСОБА_5 підтримали клопотання, просили його задовольнити.
Прокурор ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання потерпілого.
Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник - адвокат ОСОБА_7 у підготовчому судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання потерпілого.
З`ясувавши думку учасників судового провадження, суд враховує наступне.
Відповідно до ст. 333 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.
Запобіжний захід є заходом забезпечення кримінального провадження у розумінні положень п. 9 ч. 2 ст. 132 КПК України.
Відповідно до ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
За положеннями ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Відповідно до ст. 3 КПК України сторонами кримінального провадження є:
- з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом;
- з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.
Учасниками судового провадження, зокрема є: сторони кримінального провадження; потерпілий.
Тобто, потерпілий є учасником судового провадження, проте стороною кримінального провадження він може бути лише у випадках, установлених КПК України.
Статтею 56 КПК України визначено права потерпілого, згідно із якою протягом кримінального провадження потерпілий має право, зокрема: подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду; заявляти відводи та клопотання. Під час судового провадження в будь-якій інстанції потерпілий має право: брати участь у судовому провадженні; підтримувати обвинувачення в суді у випадку відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення.
Статтею 340 КПК України передбачено, що якщо в результаті судового розгляду прокурор дійде переконання, що пред`явлене особі обвинувачення не підтверджується, він після виконання вимог статті 341 цього Кодексу повинен відмовитися від підтримання державного обвинувачення і викласти мотиви відмови у своїй постанові, яка долучається до матеріалів кримінального провадження. Копія постанови надається обвинуваченому, його захиснику, потерпілому, його представнику та законним представникам, а також представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. У разі відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді головуючий роз`яснює потерпілому його право підтримувати обвинувачення в суді. Якщо потерпілий висловив згоду на підтримання обвинувачення в суді, головуючий надає йому час, необхідний для підготовки до судового розгляду. Потерпілий, який погодився підтримувати обвинувачення в суді, користується всіма правами сторони обвинувачення під час судового розгляду.
Тобто, потерпілий може набути права сторони обвинувачення лише у випадку відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді.
Враховуючи норми кримінального процесуального закону, право подавати клопотання про застосування запобіжного заходу під час судового провадження надається виключно стороні кримінального провадження, а саме прокурору.
З огляду на викладене, суд вважає за необхідне у задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_6 відмовити.
Керуючись ст. ст. 56, 132, 176, 340, 369,372 КПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1