Справа №: 343/1403/19
Провадження №: 1-кс/0343/667/19
У Х В А Л А
про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

05 вересня 2019 року м. Долина

Слідчий суддя Долинського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора Долинського відділу Калуської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , слічого слідчого відділення Долинського відділення поліції Калуського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слічого слідчого відділення Долинського відділення поліції Калуського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000394 від 09.07.2019 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, зареєстрованого в АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

3 вересня 2019 року слідчий СВ Долинського ВП Калуського ВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Долинського районного суду Івано-Франківської області з клопотанням про продовження дії запобіжного заходу, яке погоджене з прокурором, в якому просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 на 60 днів.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 проживав спільно зі своєю матір`ю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою АДРЕСА_1 . Перебуваючи у вказаному будинку, впродовж липня 2019 року в ОСОБА_5 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин винник конфлікт із матір`ю ОСОБА_7 , в ході якого в останнього виник умисел на спричинення тяжких тілесних ушкоджень потерпілій. Реалізуючи свій злочинний умисел на спричинення умисних тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , ОСОБА_5 в період часу до 09.07.2019, перебуваючи в будинку, що по АДРЕСА_1 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, наносив удари по життєво важливій ділянці тіла - голові, внаслідок чого спричинив ОСОБА_7 тяжкі тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми з крововиливами під тверду та м`яку мозкові оболонки, що призвело до набряку та стиснення головногомозку.
9 липня 2019 року близько 11 год працівниками швидкої медичної допомоги ОСОБА_7 з численними гематомами обличчя було доставлено в Долинську ЦРЛ, де остання від отриманих тілесних ушкоджень померла. Таким чином, ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_7 тяжкі тілесні ушкодження, що спричинили смерть останньої.

Своїми умисними діями, які виразились в умисному заподіянні тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілої, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

10 липня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Під час допиту в якості підозрюваного ОСОБА_5 в порядку ст. 63 Конституції України відмовився надавати покази.

Обґрунтованість підозри у вчиненні злочину ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме показами свідків, результатами проведеного огляду місця події, вилученими речовими доказами, протоколом огляду трупа ОСОБА_7 , лікарським свідоцтвом про смерть, іншими матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжкого злочину, яке відповідно до санкції ст. 121 ч.2 КК України карається позбавленням волі на строк від 7 до 10 років.
12 липня 2019 року ОСОБА_5 Долинським районним судом обрано міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на шістдесят днів - до 06.09.2019 включно.

Однак, закінчити досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000394 від 09.07.2019 у строк, зазначений у ч. 2 ст. 219 КПК України, не представляється можливим, оскільки на даний час необхідно провести стаціонарну судово-психіатричну експертизу та в подальшому долучити до матеріалів кримінального провадження її висновок, який має важливе значення для подальшого судового розгляду, а також провести інші необхідні слідчі (розшукові) дії.

Окрім цього, необхідно виконати вимоги ст. 290 КПК України щодо відкриття матеріалів іншій стороні, виконати вимоги ст. 291 КПК України, склавши обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

З метою виконання завдань кримінального провадження, проведення експертиз, а також повного, об`єктивного, швидкого досудового розслідування, встановлення обставин кримінального правопорушення, беручи до уваги наявність огрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, є необхідність у продовженні щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому обставини, просив його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала, додатково зазначила, що обрати більш м`який запобіжний захід підозрюваному неможливо, оскільки злочин вчинено за місцем його проживання, досудове слідство ще не завершено, а відповідно є загроза у знищенні слідів кримінального правопорушення. Також повідомила, що 05.09.2019 року продовжено строк досудового розслідування до 10.10.2019.

В судовому засіданні захисник підозрюваного просив застосувати останньому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Заслухавши думки слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до таких висновків.

Згідно з вимогами п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно зі ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання, а також те, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

В той же час відповідно до ст. 219 КПК України, досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, а ч. 2 даної статті зазначає про можливість продовження строку досудового розслідування.

Статтею 199 КПК України передбачено порядок продовження строку тримання під вартою.

З матеріалів клопотання вбачається, що в рамках даного кримінального провадження 9 липня 2019 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 10.07.2019 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченому ч. 2 ст. 121 КК України.

12 липня 2019 року слідчим суддею підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, терміном на 60 діб до 18.20 год 6 вересня 2019 року.

Так, відповідно до практики Європейського суду «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у підпункті «с» п. 1 ст. 5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб будь-який захід, яким людина позбавляється волі, відповідав меті ст. 5, а саме захисту особи від свавілля.

Відповідно до висновків п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) Суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, враховуючи, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю матеріалів кримінального провадження, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений в судовому засіданні, а слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину.

В той же час 06.09.2019 року закінчується строк дії застосованого щодо підозрюваного запобіжного заходу.

5 вересня 2019 року продовжено строк проведення дсудового розслідування до 10.10.2019.

Відповідно до ст. 199 КПК України, розглядаючи клопотання про продовження строків тримання під вартою слідчий суддя повинен з`ясувати конкретні причинили тривалого тримання особи під вартою, чи недопущеного безпідставного тривалого розслідування, інші обставини, що свідчать про невиправдано тривале тримання під вартою, чи не з`явилися причини, що дозволяють скасувати тримання під вартою та застосувати альтернативний запобіжний захід.

Стороною кримінального провадження з боку обвинувачення доведено наявність об`єктивних обставин, які, в свою чергу, перешкоджають завершенню досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Зокрема, згідно з висновком судово-психіатричного експерта №350 від 21.08.2019 підозрюваному необхідно провести стаціонарну судово-психіатричну експертизу та в подальшому долучити до матеріалів кримінального провадження її висновок, який має важливе значення для подальшого судового розгляду, а також провести інші необхідні слідчі (розшукові) дії та виконати вимоги ст. 290 КПК України щодо відкриття матеріалів іншій стороні, виконати вимоги ст. 291 КПК України, склавши обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування.

З точки зору ч. 2 ст. 177 КПК України, в якій визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, визначальними пунктами ст. 184 КПК України будуть п. 3, 5, 6, 7 ч. 1 ст. 184 КПК України. Тобто, саме виклад обставин, які дають змогу обґрунтовано підозрювати особу у скоєнні злочину, та зробити висновок про наявність ризиків, обґрунтування неможливості запобігти ризикам при застосуванні більш м`яких запобіжних заходів.

Слідчим доведено наявність ризиків, які не зменшилися, та які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом впливу на свідків, переховуватись від органів досудового розслідування і суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставами вважати, що ОСОБА_5 може спробувати переховуватися від органів досудового розслідування, прокуратури та суду є те, що він підозрюється у вчиненні злочину, за який, відповідно до КК України, передбачено покарання у виді позбавлення волі, немає міцних соціальних зав`язків, усвідомлює неминучість покарання за нього, що може спонукати його переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Підставами вважати, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, є те, що він є місцевим жителем, свідки проживають в одному населеному пункті з підозрюваним та він є особисто з ними знайомий.
Підставами вважати, що ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином є те, що він підозрюється у вчиненні злочину, який скоєно за місцем проживання, у будинку, що належить останньому на праві власності та може знищити докази, що можуть бути речовими доказами у кримінальному провадженні, доступ до яких на даний час не отримав орган досудового розслідування.
Вирішуючи питання про можливість застосування альтернативного запобіжного заходу щодо підозрюваного, суд враховує те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі від 7 до 10 років без альтернативи призначення іншого покарання, існують підстави вважати, що, обравши більш м`який запобіжний захід, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином з метою уникнення від кримінальної відповідальності, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування менш суворих запобіжних заходів, а тому доводи захисника та підозрюваного щодо обрання більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту, є недостатніми та необгрунтованими.

Вирішуючи дане клопотання враховую також вагомість наявних доказів, які дають підстави для обгрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 вказаного злочину, характеризуючі особу підозрюваного, дані про його вік, стан здоров`я, те, що ОСОБА_5 на обліку психоневрологічному та наркологічному кабінетах не перебуває, характер вчиненого кримінального правопорушення, його особу, те, що він не має стійких соціальних зв`язків, оскільки розлучений, на утриманні неповнолітніх немає, ніде не працює, з його пояснень, отримує пенсію по інвалідності.

Таким чином, суд приходить до переконання, що жоден із інших альтернативних запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не взмозі забезпечити уникненню ризиків, передбачених ст.177 КПК України, належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Наведені слідчим ризики є дійсними і вони виключають на даний час можливість зміни міри запобіжного заходу щодо підозрюваного на більш м`який, зокрема, домашній арешт.

Слідчий суддя вважає, що продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підзрюваного не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки по справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Отже, враховуючи вищенаведене, відсутність підстав для зміни чи скасування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та те, що строк тримання останнього під вартою закінчується 06.09.2019, а підозрюваному необхідно проводити стаціонарну судову психіатричну експеризу, виконання якої займає певний час, і тільки після її проведення можна вирішити про можливість проведення інших слідчих дій з ним, вважаю, що клопотання слід задовольнити, продовжити строк тримання підозрюваного під вартою в межах досудового розслідування до 60 днів.

На підставі викладеного, ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194 КПК України, керуючись ст.ст. 196, 197, 199, 205, 219, 309, 376, 395, 532, 534 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

клопотання задовольнити.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обраний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України, продовжити строком на 60 (шістдесят) днів -з 5 вересня 2019 року до 3 листопада 2019 року включно.

Ухвала в частині продовження строків тримання під вартою діє 60 (шістдесят) днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Виконання ухвали доручити начальнику ДУ "Івано-Франківська установа виконання покарань № 12", якому направити копію даної ухвали.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у даному кримінальному провадженні.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали складено і підписано 5 вересня 2019 року