Справа № 646/3956/19
№ провадження 1-кс/646/3584/2019
У Х В А Л А

11.06.2019року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судового засіданя ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001397 від 07.06.2019, -

в с т а н о в и в:

Слідчим подано до суду клопотання про арешт майна, в обґрунтування якого зазначено, що слідчим відділом Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001397 від 07.06.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України .
Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.06.2019 о 12 год. 20 хв. до Основ`янського ВП ГУНП в Харківський області надійшло повідомлення про те, що поблизу буд. 150-А по пр. Гагаріна в м. Харкові виявлено невідомого громадянина, водійське посвідчення якого має ознаки підробки.
07.06.2019 за участю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проведено огляд за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого у ОСОБА_5 вилучено посвідчення водія серії НОМЕР_1 . Вказане посвідчення водія поміщено в сейф-пакет № 2643086.
Крім того, до Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт поліцейського взводу №2 роти №2 батальону №1УПП в Харківській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_6 відповідно до якого, в ході перевірки документів ОСОБА_5 через ЧЧ КУПОЛ було встановлено, що посвідчення водія серії НОМЕР_1 , яке пред`явив ОСОБА_5 зареєстроване на ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . За інформацією НАІС АРМОР, ОСОБА_5 посвідчення водія не має.
Слідчий зазначив, що у органу досудового розслідування виникла необхідність в накладенні арешту на виявлене та вилучене посвідчення водія, яке обґрунтовано визнано речовим доказомпо даному кримінальному провадженню, з метою забезпечення збереження речових доказів та для проведення судової експертизи документа.
Слідчий в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду клопотання повідомлявся належним чином.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Відомості про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001397 від 07.06.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, за фактом того, що 06.06.2019 о 12 год. 20 хв. до Основ`янського ВП ГУНП в Харківський області надійшло повідомлення про те, що поблизу буд. 150-А по пр. Гагаріна в м. Харкові виявлено невідомого громадянина, водійське посвідчення якого має ознаки підробки.
Доводи клопотання підтверджуються протоколом огляду місця події від 06.07.2019 року за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, біля будинку № 150-А, в ході якого у ОСОБА_5 вилучено посвідчення водія серії НОМЕР_1 .
Постановою від 07.06.2019 року виявлене та вилучене посвідчення водія серії НОМЕР_1 під час огляду визнано речовим доказом по кримінальному провадженню №0001397 від 07.06.2019.
Згідно ст.237 КПК України, огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до п.п.1,3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Вилучене посвідчення водія серії НОМЕР_1 підпадає під критерії тимчасово - вилученого майна та може містити у собі сліди кримінального правопорушення.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до ч.2ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
В судовому засіданні не було встановлено порушення слідчим вимог статтей 168, 171 КПК України.
Слідчий суддя вважає, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою збереження речових доказів, оскільки наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, які зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Однак з урахуванням вказаних положень норм КПК України, слідчий суддя вважає, що накладення арешту шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження майном вилученим під час огляду місця події від 07.06.2019 року у ОСОБА_5 протягом 30 днів з дня постановлення цієї ухвали є достатнім, розумним та співмірним видом заборони для виконання завдань кримінального провадження з метою остаточного вирішення питання про те, чи дійсно мало місце правопорушення, а саме чи має ознаки підроблення посвідчення водія, що є предметом розслідування.
Що стосується клопотання слідчого в частині в якій він просить визначити місце зберігання речових доказів, слід зазначити, що розгляд даного питання не передбачений ч.5 ст. 173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.
Враховуючи викладене клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає частковому задоволенню.
Керуючись статтями 167, 168, 170-173 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001397 від 07.06.2019 задовольнити частково.
Накласти арешт на майно а саме: на посвідчення водія серії НОМЕР_1 , вилучене під час огляду місця події від 07.06.2019 року шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування вищезазначеним майном будь якими-особами, з метою забезпечення речових доказів - строком на один місяць.
В іншій частині клопотання у задоволенні відмовити.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1