У Х В А Л А
Іменем України

28 жовтня 2019 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні, клопотання слідчого Шевченківського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0010044 від 21 жовтня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 21.10.2019, приблизно о 18:00 громадянин ОСОБА_5 , перебуваючи біля «Еко маркету» в районі Південного вокзалу, який розташований за адресою: м. Київ, вул. Івана Огієнка, 15А, почав рухатись в сторону метро, знаходячись у підземному переході, в напрямку метро «Вокзальна», зайшов до нічного закладу з метою вживання алкогольних напоїв, пізніше там побачив раніше не знайомого йому чоловіка, який сидів сам та знаходився в стані алкогольного сп`яніння, побачивши як вищезазначений чоловік розраховується за алкогольні напої які він вживав у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на таємне викрадення грошових коштів, що належать ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 приблизно о 19:00 21.10.2019, вийшов з вище зазначеного закладу слідом за ОСОБА_6 , та пішов за ним, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, 32, АС «Київ», на платформі № 24, побачив як потерпілий сів на лавочку та почав пити пиво. Через деякий час спостереження за ОСОБА_6 , ОСОБА_5 побачив, що останній задрімав. В подальшому ОСОБА_5 підійшов до нього зі спини та впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно викрав з правої кишені паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , який матеріальної цінності не представляє, банківську картку, яка матеріальну цінність не представляє та грошові кошти у розмірі 900 грн.

З метою всебічного, об`єктивного та неупередженого розслідування кримінального провадження та встановлення істини у провадженні, зважаючи на те, що вказані речі були предметом злочину, а могли бути використані для його вчинення, за своєю суттю є речовими доказами у кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів, запобігання, подальшого відчуження, знищення, виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно.

Слідчий просив слідчого суддю проводити розгляд клопотання без його участі, та надав рапорт, з якого вбачається, що повідомити власника майна не видалось за можливе.

Слідчий суддя вважає за можливе здійснити розгляд клопотання без участі слідчого та власника майна, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного в клопотанні слідчого майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0010044 від 21 жовтня 2019 року, на: паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 ; грошові кошти у розмірі 900 гривень; банківську картку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1