У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001277.
Подане клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 31.01.2019 був накладений арешт на майно ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
На думку адвоката, ухвала про накладення арешту підлягає скасуванню, оскільки не відповідає вимогам щодо обґрунтованості накладення арешту на майно власника, а також у застосуванні зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження на даний час відпала потреба.
Також, адвокат вказує, що досудове розслідування кримінального провадження №0001277 від 26.04.2017 здійснюється детективами Національного антикорупційного бюро України під процесуальним керівництвом Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України.
Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про повернення клопотання адвоката ОСОБА_2 поданого в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , з наступних підстав.
Так, відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
У відповідності до ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається:
1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини;
2) у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
В главі 17 КПК України відсутня пряма норма, яка б визначала підсудність розгляду клопотань про скасування арешту.
Як вбачається з матеріалів клопотання, досудове розслідування у даному кримінальному провадженні здійснюється детективами Національного антикорупційного бюро України, тому судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у даному кримінальному провадженні має здійснюватися слідчими суддями Вищого антикорупційного суду України з дня початку його роботи.
07 червня 2018 року прийнятий Закон України «Про Вищий антикорупційний суд».
Відповідно до п. 1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім підпункту 3 пункту 2 цього розділу, який набирає чинності з дня початку роботи Вищого антикорупційного суду.
05 вересня 2019 року Вищий антикорупційний суд почав роботу.
Згідно Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» внесені зміни до Кримінального процесуального кодексу України, які набрали чинності 05 вересня 2019 року.
Розділ ХІ «Перехідні положення» КПК України доповнений пунктом 20-2.
Відповідно до підпунктів 1, 3 п. 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК України з дня початку роботи Вищого антикорупційного суду:
Підсудність Вищого антикорупційного суду, передбачена цим Кодексом як суду першої інстанції, суду апеляційної інстанції та слідчих суддів, поширюється на кримінальні провадження, відомості за якими про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань:
1) з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду";
2) до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду", якщо досудове розслідування здійснюється або здійснювалося Національним антикорупційним бюро України та закінчено прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
З дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду" у кримінальних провадженнях, досудове розслідування яких здійснюється Національним антикорупційним бюро України або досудове розслідування яких здійснювалося Національним антикорупційним бюро України та закінчено прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури:
1) слідчі судді (крім слідчих суддів Вищого антикорупційного суду) припиняють приймати до розгляду клопотання та скарги у кримінальних провадженнях, а суди першої інстанції (крім Вищого антикорупційного суду) - обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру та про звільнення від кримінальної відповідальності у таких кримінальних провадженнях. Такі клопотання та обвинувальні акти подаються в установленому порядку відповідно до слідчих суддів Вищого антикорупційного суду, Вищого антикорупційного суду;
Також, Кримінальний процесуальний кодекс України доповнено статтею 33-1, відповідно до частин 2, 3 якої слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.
Інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо злочинів, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом сьомим частини першої статті 34 цього Кодексу).
Клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 надійшло до Солом`янського районного суду м. Києва 27 вересня 2019 року, тобто після початку роботи Вищого антикорупційного суду.
Законом визначено, що розгляд клопотань про забезпечення заходів кримінального провадження щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду здійснюється виключно слідчими суддями Вищого антикорупційного суду.
Слідчий суддя вважає, що для розгляду клопотання про скасування арешту в даному кримінальному провадженні у слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва немає повноважень, а тому клопотання необхідно повернути заявнику із усіма доданими до нього матеріалами, що не позбавляє останнього можливості повторного звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України.
Керуючись ст.ст. 9, 132, 170-174 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про скасування арешту майна - повернути особі, яка його подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1