Справа № 522/9232/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А ЇН И
26 жовтня 2019 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Приморського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Венгрії, Будапешт, громадянки Російської Федерації, має посвідку на постійне проживання в Україні, росіянки, має неповнолітню дитину, офіційно не заміжньої, офіційно не працевлаштованої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
підозрюваної в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000193 від 14.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч.2 ст.307 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
підозрюваної ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що На початку лютого 2019 року у ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , та інших невстановлених на теперішній час органами досудового розслідування осіб виник спільний злочинний намір, спрямований на незаконне виготовлення, придбання, зберігання з метою збуту психотропних речовин.
З метою реалізації свого спільного злочинного наміру, діючи умисно, з корисливих мотивів, переслідуючи умисел, спрямований на порушення встановленого законом порядку обігу психотропних речовин, а саме положень статті 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» в редакції від 22.12.2006 року, відповідно до якої обіг психотропних речовин включених до Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06 травня 2000 року (з наступними змінами та доповненнями до наведених нормативних актів), на території України заборонено, у невстановлений слідством час вступили у попередню змову з метою незаконного придбання, виготовлення, зберігання з метою збуту психотропних речовин на території міста Одеси.
Реалізуючи спільний злочинний намір щодо незаконного придбання, виготовлення, зберігання з метою збуту психотропних речовин на території міста Одеси ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , та інші невстановлені особи розподілили між собою злочинні ролі, згідно яких:
- ОСОБА_7 незаконно виготовляла психотропні речовини, які у подальшому незаконно зберігала за місцем свого мешкання, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 . Після виготовлення психотропних речовин остання особисто передавала їх ОСОБА_8 , та ОСОБА_4 , за місцем мешкання останніх, для їх подальшого незаконного збуту на території міста Одеси.
- ОСОБА_8 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_3 та ОСОБА_4 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , мали незаконно отримувати психотропні речовини у ОСОБА_7 та інших невстановлених осіб та незаконно їх збувати на території міста Одеси.
Окрім того, 24.10.2019 за адресою: АДРЕСА_2 , в ході проведення санкціонованого обшуку за місцем мешкання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виявлено та вилучено: поліетиленовий прозорий пакет з речовиною рослинного походження зеленого кольору, поліетиленовий пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, поліетиленовий пакет з кристалоподібною речовиною білого кольору.
Встановлено, що порошкоподібна речовина, яка була вилучена під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_7 являється психотропною речовиною, обіг якої обмежено амфетамін.
Згідно п. 4 постанови пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про злочини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів» №4 від 26.04.2002 про умисел на збут наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів може свідчити як відповідна домовленість з особою, яка придбала ці засоби чи речовини, так й інші обставини, зокрема: великий або особливо великий їх розмір; спосіб упакування та розфасування; поведінка суб`єкта злочину; те, що особа сама наркотичні засоби або психотропні речовини не вживає, але виготовляє та зберігає їх; тощо. При цьому слід мати на увазі, що відповідальність за збут таких засобів і речовин настає незалежно від їх розміру.
За даним фактом СВ Приморського відділу поліції в місті Одесі Головного управління Національної поліції в Одеській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за № 0000193 від 14.01.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

24.10.2019року ОСОБА_4 , затримано в порядку ст.208 КПК України та 25.10.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України за ознаками: незаконне придбання, виготовлення, зберігання з метою збуту психотропних речовин, вчинене за попередньою змовою групою осіб.
У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме те, що підозрювана зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Підозрювана ОСОБА_4 та її захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора, оскільки ризики, наведені в клопотанні слідчого, не доведені, пред`явлена ОСОБА_4 підозра необґрунтована.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрювану, заслухавши адвоката та прокурора, приходжу до висновку, що клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, підозрювана ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, за який передбачене покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна, офіційно не заміжня, офіційно не працевлаштована, має 2 неповнолітніх дітей, має постійне місце реєстрації та проживання, проте є підстави вважати, що підозрювана може вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки в неї відсутнє офіційне джерело доходу.
Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної є запобігання вчинення підозрюваною ОСОБА_4 нових злочинів.

Інші, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Пред`явлена підозрюваній ОСОБА_4 підозра в інкримінованому злочині підтверджується зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: протоколом обшуку від 24.10.2019 року, протоколом обшуку від 24.10.2019 року, протоколом обшуку від 24.10.2019 року.
Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість висунутої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваної та її майновий стан, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України.

Зважаючи на те, що підозрювана ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, за який передбачене покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна, офіційно не заміжня, офіційно не працевлаштована, має 2 неповнолітніх дітей, має постійне місце реєстрації та проживання, зважаючи на те, що у кримінальному провадженні проводяться першочергові слідчо-оперативні заходи, зважаючи на майновий стан підозрюваної, вважаю, що застава у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб зможе забезпечити виконання підозрюваною своїх обов`язків, а тому слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, у вказаному розмірі, яка зможе забезпечити виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Приморського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор» на 2 (два) місяці.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 38 420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрювану; провадження по справі 1-кс/522/18348/19.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;

2)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

4)утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному проваджені з приводу обставин вчинення кримінального правопорушення;

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить 2 (місяці) і обчислюється з моменту фактичного затримання підозрюваної, тобто з 24.10.2019 року.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 22.12.2019 року, включно.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

26.10.2019