н/п 1-кс/640/7650/19
УХВАЛА
"19" червня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
ВСТАНОВИВ:
Крім того, прокурор Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області ОСОБА_3 у поданому клопотанні просить поновити процесуальний строк на звернення до суду з клопотанням про арешт вилученого майна, як пропущений з поважних причин, оскільки матеріали стосовно вилучення автомобіля в Донецькій області, Слов`янському р-ну, надійшли до слідчого відділу Київського ВП ГУ НП в Харківській області 29.05.2019 та потребували перевірки та погодження з процесуальним керівництвом, з об`єктивних причин органом досудового розслідування встановлені зазначені обставини та проведено всі необхідні слідчі та процесуальні дії лише ввечері 30.05.2019, тобто після закінчення робочого дня у Київському районному суді м. Харкова. Окрім цього, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 12.06.2019 клопотання про арешт майна було повернуто для усунення недоліків на строк сімдесят дві години.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.09.2018 гр. до Київського ВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_6 щодо неправомірних дій невстановленої особи, яка незаконно заволоділа автомобілем «ЗАЗ-Daewoo» останнього.
Приблизно в кінці лютого 2018 року йому на мобільний телефон подзвонив чоловік, для того, щоб придбати автомобіль, взявши його в оренду на 18 місяців з правом викупу.
25.02.2018 він приїхав на ТЦ «Барабашово» де зустрівся з чоловіком, який показав паспорт на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після цього, вони визначились, що ОСОБА_7 повинен виплачувати 5 400 грн., один раз в місяць на протязі 18 місяців.
Далі на протязі 2018 року ОСОБА_7 перераховував потерпілому на карту «Приват-Банку»: за березень та квітень одразу 10 800, за травень, він заплатив 5 400, за червень він частинами заплатив 5 400. Після червня ОСОБА_7 грошей не перераховував. Та дзвонив періодично повідомляв, що грошей не хватає та до листопада, так гроші і не поступали на рахунок потерпілого.
Крім того, вказаний автомобіль 28.04.2019 було виявлено та вилучено за адресою: Донецька область, Слов`янський р-н, блок пост НОМЕР_3 , у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , у якого він знаходився під керуванням.
При цьому, в ході досудового розслідування встановлено, що вищевказаний автомобіль незаконно передано у власність гр-на України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Законним власником вищевказаного автомобіля є гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується довіреністю від 11.07.2017.
У судове засідання прокурор не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні, повністю його підтримуючи. Неприбуття прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_6 , власник майна, у судове засідання не з`явився, судом вживались заходи щодо його належного повідомлення про час та місце розгляду клопотання прокурора про арешт вилученого майна, про що слідчим ОСОБА_8 , що входить до складу слідчої групи у даному кримінальному провадженні, суду надано рапорт. Неприбуття власника майна у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
05.06.2019 р. прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_9 отримано копію вказаної ухвали слідчого судді.
Після чого, 11.06.2019 р. до суду надійшло клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про накладення арешту на зазначене в клопотанні вилучене майно, в якому, крім цього, прокурор просив поновити пропущений строк на звернення з ним до суду.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 12.06.2019 р. дане клопотання було повернуто прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання даної ухвали. Копію даної ухвали отримано прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 13.06.2019 р. о 18-00 год.
Потім, 14.06.2019 р. до суду втретє надійшло клопотання про арешт вилученого майна, в якому прокурор ОСОБА_3 також просив поновити процесуальний строк на звернення до суду з клопотанням про арешт вилученого майна, як пропущений з поважних причин, оскільки матеріали стосовно вилучення автомобіля в Донецькій області, Слов`янському р-ну, надійшли до слідчого відділу Київського ВП ГУ НП в Харківській області 29.05.2019 та потребували перевірки та погодження з процесуальним керівництвом, з об`єктивних причин органом досудового розслідування встановлені зазначені обставини та проведено всі необхідні слідчі та процесуальні дії лише ввечері 30.05.2019, тобто після закінчення робочого дня у Київському районному суді м. Харкова
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Таким чином, після вилучення зазначеного в клопотанні майна, слідчий звернувся з клопотанням про накладення арешту на вилучене майно після сплину встановленого законом процесуального строку на звернення з ним до суду з клопотанням про поновлення строку з посиланням на поважність причин його пропуску, яке було повернуто прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання даної ухвали, після чого з клопотанням про арешт зазначеного майна двічі звернувся прокурор Харківської місцевої прокуратури № 2 також з клопотанням про поновлення процесуального строку, посилаючись на поважність причин його пропуску.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 289 КК України; зазначене в клопотанні вилучене у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: Донецька область, Слов`янський р-н, блок пост ЗП005, майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, оскільки транспортний засіб є речовим доказом, тобто предметом кримінального правопорушення та може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому з метою уникнення загрози зміни, знищення або втрати транспортного засобу вважає за доцільне накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, шляхом заборони його відчуження.
При цьому, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання прокурора ОСОБА_3 про поновлення процесуального строку на звернення до суду з клопотанням про арешт вилученого транспортного засобу, оскільки причини його пропуску визнає поважними.
Також, суд вважає за можливе передати вилучений транспортний засіб, свідоцтво про його реєстрацію та ключі запалення до вказаного автомобіля його власнику потерпілому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , на відповідальне зберігання, зобов`язавши слідчого СВ Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 , що входить до складу слідчої групи у даному кримінальному провадженні, попередити його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області ОСОБА_3 про поновлення процесуального строку на звернення до суду з клопотанням про арешт майна задовольнити.
Поновити прокурору Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області ОСОБА_3 строк на звернення до суду з клопотанням про арешт вилученого майна.
Арештоване майно передати його власнику потерпілому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , на відповідальне зберігання, зобов`язавши слідчого СВ Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 попередити його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1