УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2019 року Жовтневий районний суд
м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

з секретарем ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6

представника потерпілого адвоката ОСОБА_7

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання сторони обвинувачення про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заявленого у кримінальному провадженні № 201/5824/19 (пр. № 1-кп/201/772/2019), відомості про яке 27 грудня 2018 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001124, стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська здійснюється розгляд кримінального провадження стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурором було подано письмове клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з яким сторона захисту була ознайомлена не пізніше ніж за три години до початку його розгляду. Обґрунтовуючи подане клопотання, прокурор зазначив, що на даний час не зменшилися ризики, які враховувалися при застосуванні обвинуваченому такого виду запобіжного заходу, оскільки останній обвинувачується у вчинення тяжкого кримінального правопорушення, не має міцних соціальних зв`язків, зареєстрований і мешкає у іншій області, не відшкодував завдані збитки, виїжджав за кордон, що свідчить про можливість його переховування від суду, ухилився від проходження огляду на стан сп`яніння після ДТП, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку із чим, просив у своєму клопотанні продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб.

Потерплий і його представник залишити вирішення зазначеного питання на розсуд суду.

Захисник адвокат ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на відсутність достатніх доказів наявності заявлених прокурором ризиків, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого, неможливість вирішення питання судом щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у підготовчому судовому засіданні а також на те, що клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було подане одним прокурором, а у його розгляді бере участь інший прокурор, у зв`язку з чим, захисник просив змінити обвинуваченому запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав доводи свого захисника.

Вислухавши думки учасників судового провадження щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приходить до таких висновків.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання, суд за клопотанням учасників судового провадження має право обирати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань, суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

У рішенні Конституційного Суду України від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017, зазначено, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 КПК України). Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 18 квітня 2019 року, з урахуванням наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, було застосовано до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 06 травня 2019 року вищезазначену ухвалу слідчого судді було залишено без змін.

Враховуючи вищевикладені обставини, при вирішенні по суті клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд бере до уваги те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які враховувалися при застосуванні до обвинуваченого даного виду запобіжного заходу, на час розгляду зазначеного кримінального провадження у суді не відпали, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, санкцією якого передбачено максимальне покарання у виді восьми років позбавлення волі, судовий розгляд кримінального провадження не розпочинався, у зв`язку з чим, враховуючи принцип безпосереднього дослідження доказів, характер інкримінованого обвинуваченому діяння і тяжкість можливого покарання, що йому загрожує, останній перебуваючи на свободі, буде мати можливість незаконно вплинути на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, ухилитись від явки до суду, а також перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, що з урахуванням обставин, визначених у ст. 178 КПК України, свідчить про неможливість застосування до обвинуваченого іншого більш м`якого запобіжного заходу, котрий, на думку суду, не зможе забезпечити виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, а також запобігти зазначеним вище ризикам, а отже, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити і продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк тримання під вартою.

Доводи сторони захисту про неможливість розгляду поданого прокурором клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час підготовчого судового засідання повністю спростовуються аналізом положень Розділу ІІ, ст. 315 КПК України та рішенням Конституційного Суду України від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017, а також суд не вбачає порушень вимог кримінального процесуального закону в частині участі у підготовчому судовому засіданні при розгляді зазначеного клопотання, поданого прокурором, який затверджував обвинувальний акт, іншого прокурора, який згідно з долученою постановою про зміну групи прокурорів (процесуальних керівників) у кримінальному провадженні № 0001124 від 27.12.2018 року, уповноважений підтримувати публічне обвинувачення разом з іншими прокурорами, визначеними у постанові.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 183, 197, 199, 314-316 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_8 про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 08 серпня 2019 року.

Встановити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, є 08 серпня 2019 року.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя: ОСОБА_1