печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Головної військової прокуратури Генеральне прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

Прокурор відділу Головної військової прокуратури Генеральне прокуратури України ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотання про накладення арешту із забороною власникам, іншим особам, державним та приватним органам, установам, підприємствам та організаціям чи їх представникам розпоряджатися майном будь-яким чином, у тому числі вчиняти будь-які дії, пов`язані з виділом, поділом, відчуженням, реєстрацією перереєстрацію прав власності, вчинення будь-яких інших правочинів статутним фондом Antonov Salis GmbH у розмірі 25 000 євро, в якому Петер Майшайдер утримує частку №1 номінальною вартістю 12 750 євро, а Рональд Кауш утримує частку №2 номінальною вартістю 12 250 євро. Накласти арешт з обмеженням права володіння, користування та розпорядження частками в статутному фонді Antonov Salis GmbH в розмірі 12 750 євро, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_4 та в розмірі 12 250 євро яка належить на праві приватної власності ОСОБА_5 .
Орган досудового розслідування вказує, що процесуального керівництва здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування слідчим відділом Печерського УП ГУНП у м. Києві у кримінальному проваджена №0000555 від 26.09.2018 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 364, ст. 366-1 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що службовими особами Державного підприємства «Антонов» всупереч ч. 2 ст. 7 Закону України «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі», п. 1 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про управлінні об`єктами державної власності», без отримання погодження Кабінету Міністрі] України та Державного концерну «Укроборонпром», із залученням громадян ФРН Петера Майшайдера та ОСОБА_6 засновано іноземне Antonov Salis GmbH, власником якої мало виступити у подальшому ДП «Антонов».

З метою легітимації дій щодо застування іноземного товариства та можливості здійснення контролю за діяльності останньої колишній віце-президент ДП «Антонов» ОСОБА_7 14.10.2016 від імені ДП «Антонов» уклав трастові договори №2066/2016 та №2067/2016 з громадянами ФРГ ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , згідно яких підтверджено факт, що заснування ОСОБА_10 та утримання часток в ньому відбувалося для ДП «Антонов».

Клопотання розглянуто відповідно до положень ч. 2 ст.172 КПК України, без виклику осіб, у володінні яких перебуває вищевказане майно.
В судове засідання прокурор не з`явився, подав до суду заяву в якій вимоги викладені в клопотанні підтримав, просив проводити розгляд провадження у його відсутність.
Дослідивши матеріали, якими обґрунтовується внесене клопотання, слід зазначити наступне.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Разом з тим, слідчий не довів необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
З огляду на зазначене, враховуючи положення ст. 173 КПК України, в задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись вимогами ст.ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання прокурора відділу Головної військової прокуратури Генеральне прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_11