Справа № 466/7408/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 розглянувши клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003102 від 12.09.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

встановив:

Слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 у зв`язку із досудовим розслідуванням кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003102 від 12.09.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, звернувся до суду з клопотанням, погодженим із прокурором Львівської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 про накладення арешту на велосипед срібного кольору, який належить: ОСОБА_5 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання покликається на те, що 11.09.2019 року під час огляду місця ДТП на вул. П.Панча, 7Б у м. Львові був виявлений і описаний велосипед срібного кольору який на праві власності належить ОСОБА_5 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . З метою збереження слідів вчинення кримінального правопорушення вказаний транспортний засіб було тимчасово вилучено та доставлено на територію стоянки ПП «Програмсервіс», що розташована м. Львів по вулиці Суботівська, 13а.

12.09.20219 року велосипед срібного кольору визнано речовим доказом у кримінальному провадженні. Оскільки на вказаному велосипеді є наявні сліди злочину та сам велосипед срібного кольору є речовим доказом і в подальшому буде залучений для проведення слідчих експериментів та проведення автотехнічних та транспортно - трасологічних експертиз, необхідно забезпечити зберігання даного речового доказу шляхом накладання арешту на даний автомобіль. Без надання експертам велосипеда срібного кольору останні будуть позбавлені можливості встановити технічний стан автомобіля, а також механізм настання наїзду колеса на пішохода, що в свою чергу не дасть можливості встановити причину ДТП. Передання на зберігання велосипеда срібного кольору власнику, чи іншим уповноваженим на те особам, створює загрозу забезпечення належного зберігання транспортного засобу (без знищення слідів злочину шляхом проведення ремонтно- відновлювальних робіт).

Враховуючи вищевикладене, з метою недопущення: - відчуження велосипеда срібного кольору який визнаний речовим доказом, оскільки він був знаряддям вчинення злочину і на ньому збереглись сліди злочину; - знищення слідів злочину (в т.ч. шляхом проведення ремонтно-відновлюваних робіт), які залишилися на вищевказаному транспортному засобі, що в подальшому не дасть можливість провести ряд експертиз з метою встановлення всіх обставин події, тому просить клопотання задовольнити.

Слідчий СВ Шевченківського відділу поліції ГУ НП у Львівській області в клопотанні також просив про розгляд клопотання у його відсутності.

У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обовязковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин слідчий суддя вважає можливим провести розгляд клопотання без здійснення фіксації судового засідання технічними засобами.

Оглянувши матеріали клопотання, приходжу до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з частинами 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, відповідно до якої речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставудля арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Внесене слідчим клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Враховуючи мотиви клопотання та його обґрунтування слідчим, матеріали кримінального провадження, правову підставу для арешту майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, з метою забезпечення подальшого збереження речового доказу та здійснення з таким певних слідчих дій, зокрема проведення експертиз, клопотання необхідно задовольнити та накласти арешт на вищевказане майно.

Підстав для відмови у задоволенні клопотання, передбачених ч. 1 ст. 173 КПК України, не встановлено.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 170-173, 175 КПК України,

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на велосипед срібного кольору, який належить: ОСОБА_5 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .із забороною користуватись та розпоряджатись вищевказаним велосипедом.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1