Справа № 308/5664/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання заступника начальника відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, що поширює свою діяльність на Закарпатську область старшого радника юстиції ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0000131 від 14.05.2019 року про застосування відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця РФ Краснодарського краю, м. Краснодар, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, доцента кафедри кримінального права і процесу юридичного факультету Державного вищого навчального закладу «Ужгородський національний університет», раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

В С Т А Н О В И В:

З внесеного заступником відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, що поширює свою діяльність на Закарпатську область радника юстиції ОСОБА_8 клопотання та доданих до нього матеріалів слідує, що слідчим управлінням ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000131 від 14.05.2019 за підозрою ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений на даний час доцент кафедри кримінального права і процесу ДВНЗ «УжНУ» ОСОБА_4 , знаходячись в м. Ужгород, діючи умисно, з корисливих мотивів, які полягають у його протиправному збагаченні, вимагав від студентів 4 курсу першої групи юридичного факультету ОСОБА_9 та ОСОБА_10 неправомірну вигоду в розмірі 2000 гривень з одного студента за сприяння в отриманні позитивної оцінки на перескладанні іспиту з предмету «Кримінально-виконавче право» та 2000 гривень з одного студента за здачу заліка з предмету «Організація роботи органів прокуратури».

Згідно злочинного наміру грошові кошти у якості неправомірної вигоди ОСОБА_4 мав намір отримати від ОСОБА_9 , який передасть кошти ще і за ОСОБА_10 .

Так, реалізовуючи свій злочинний намір 20.05.2019 близько 11.30 ОСОБА_4 , знаходячись в аудиторії № 1 на першому поверсі адміністративного приміщення юридичного факультету ДВНЗ «УжНУ» за адресою м. Ужгород вул. Капітульна, 26, з корисливих мотивів, які полягали у його особистому протиправному збагаченні вимагав та одержав неправомірну вигоду від ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 2000 гривень, за сприяння в отриманні ним позитивної оцінки на перескладанні іспиту з предмету «Кримінально-виконавче право», а саме 4 грошові купюри номіналом по 500 гривень серія та номер ВИ 1116890, ФБ 3268959, МБ 8259133, ЗД 7207399, які 20.05.2019 було вручено ОСОБА_9 згідно протоколу вручення грошових коштів.

Не зупиняючись на цьому, 20.05.2019 близько 12.00 ОСОБА_4 , знаходячись в аудиторії № 4 на першому поверсі адміністративного приміщення юридичного факультету ДВНЗ «УжНУ» за адресою м. Ужгород вул. Капітульна, 26, продовжуючи свій злочинний умисел, з корисливих мотивів, які полягали у його особистому протиправному збагаченні, вимагав та отримав неправомірну вигоду від ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 2500 гривень, за сприяння в отриманні його одногрупником ОСОБА_10 позитивної оцінки на перескладанні іспиту з предмету «Кримінально-виконавче право», а саме 5 грошових купюр номіналом по 500 гривень серія та номер МА 0856652, ЛИ 0434410, МБ 3363110, МБ 8739715, ЗГ 6802100, які 20.05.2019 було вручено ОСОБА_9 згідно протоколу вручення грошових коштів, після чого, ОСОБА_4 був викритий співробітниками УСБУ в Закарпатській області на місці вчинення вказаного кримінального правопорушення.

20.05.2019 р. о 18:48 год. ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

21.05.2019 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.

В обґрунтування заявленого клопотання прокурор зазначає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжких і за який йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, а тому з метою уникнення від кримінальної відповідальності підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Окрім того прокурор вказує, що ОСОБА_4 завдяки своїм зв`язкам серед працівників правоохоронних органів, органів державної влади, викладачів ДВНЗ «УЖНУ», з метою уникнення від кримінальної відповідальності в інший спосіб буде здійснювати вплив на ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , який викрив його протиправні дії та експертів на виконанні в яких будуть перебувати судові експертизи призначені у даному кримінальному провадженні, може і в подальшому вчиняти корупційні злочини пов`язані із вимаганням та одержанням від громадян неправомірної вигоди.

З метою запобігання вчинити підозрюваним ОСОБА_4 будь-яку з вищеописаних дій, виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а саме обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного.

Крім цього, за допомогою застосування до ОСОБА_4 заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого ним кримінального правопорушення.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що є обґрунтовані підстави для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки із вищеперерахованих обставин інший більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігти вищеописаним ризикам та забезпечити належну поведінку підозрюваного.

За таких обставин, прокурор у клопотанні просить з метою запобігання вчинення підозрюваним ОСОБА_4 будь-яку з вищеописаних дій, застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави та покласти на підозрюваного наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу, кожного разу у визначений ними час; не відлучаться із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; з метою уникнення будь-якого тиску на ОСОБА_11 та ОСОБА_10 спілкуватися з останнім лише з дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні пояснив, що ризики є невиправданими, крім того зазначив, що його підзахисний ОСОБА_4 має сталі соціальні зв`язки, має хвору матір, працює на юридичному факультеті, має позитивну характеристику з місця роботи. Підозра є необґрунтованою, а тому просив відмовити в задоволенні клопотання, просив обрати менш суворий запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_7 у судовому засіданні пояснила, що клопотання є необґрунтованим, та таким що не підлягає до задоволення, оскільки її підзахисний позитивно характеризується за місцем роботи, є єдиним хто може доглядати за матір`ю, яка хворіє астмою.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснив, що клопотання є необґрунтованим, відсутні ризики передбачені ст. 177 КПК України. Просив обрати відносно підзахисного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали внесеного клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно положень ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1, п.4 ч. 2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Тобто, із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Відповідно до п. «с» ч.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Слідчим суддею враховуються вимоги пункту 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати обєктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, №182), а також пункту 1 частини 1 статті 178 Кримінального процесуального кодексу України, згідно з яким слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Водночас, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

З матеріалів клопотання слідує, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, який відповідно до ст.12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна. Даний злочин згідно ст.45 КК України відноситься до корупційних.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується: витягом з ЄРДР за №0000131; заявою про вчинений злочин ОСОБА_9 від 11.05.2019 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 20.05.2019 року; протоколами допитів заявника ОСОБА_9 від 20.05.2019 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 20.05.2019 року.

При розгляді клопотання слідчим суддею також оцінено особу підозрюваного ОСОБА_4 , який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, по місцю роботи характеризується позитивно, на утриманні має хвору матір ОСОБА_13 .

Поряд з вказаними обставинами, слідчий суддя враховує також те, що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, і за даний злочин у разі доведеності вини, не може бути призначена умовна міра покарання, а тому на думку суду, підозрюваний будучи фахівцем у галузі кримінального права, усвідомлюючи вказане, може вжити заходів спрямованих на уникнення від кримінальної відповідальності, шляхом переховування від органів досудового розслідування та суду.

Крім цього, ОСОБА_4 маючи зв`язки серед викладачів ДВНЗ «УЖНУ», з метою уникнення від кримінальної відповідальності, може здійснювати вплив на ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , який викрив його протиправні дії щодо зміни останніми своїх показань в суді, або продовжити вчинювати корупційні злочини.

З огляду на вказані обставини, суд приходить до висновку про наявність вказаних вище ризиків, що передбачені ст.177 КПК України, що в свою чергу свідчить про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1ст.176 КПК України ніж тримання під вартою, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до підозрюваного ОСОБА_4 , з метою забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім цього, за допомогою застосування до ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого ним кримінального правопорушення.

На думку суду, з огляду на вказані вище обставини, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи ОСОБА_4 .

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суддя слідчий при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених названим Кодексом. Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків; розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного слідчий суддя з урахуванням положень ст. ст. 177, 178 КПК України, повинен раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю злочину у вчиненні якого він підозрюється. При цьому, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, що узгоджується з роз`ясненнями викладеними у листі ВССУ 04.04.2013 № 511-550/0/4-13, а саме: «Слідчому судді необхідно враховувати майновий стан підозрюваного, обвинуваченого та не допускати встановлення такого розміру застави, як альтернативи триманню під вартою, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.»

При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою, суд, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, виходить з вимог ч.5 ст.182 КПК України, вважає, що розмір застави, враховуючи його майновий стан (під час затримання у ОСОБА_4 було вилучено значну суму грошових коштів, які підозрюваний визнав своєю власністю), приймаючи до уваги обставини вчиненого злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 , достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, та який є помірним для нього, передбачений цим Кодексом, слід визначить у розмірі - 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 96050 (дев`яносто шість тисячі п`ятдесят) грн.

У разі внесення застави на ОСОБА_4 відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, слід покласти наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу; не відлучаться із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; з метою уникнення будь-якого тиску на ОСОБА_11 та ОСОБА_10 спілкуватися з останнім лише з дозволу слідчого, прокурору та суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 176, -178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задоволити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця РФ Краснодарського краю, м. Краснодар, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, доцента кафедри кримінального права і процесу юридичного факультету Державного вищого навчального закладу «Ужгородський національний університет», раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 (шістдесят) днів, а саме до 18 год. 48 хв. 17 липня 2019 року.

Строк тримання ОСОБА_4 під вартою рахувати з моменту його фактичного затримання з 18 год. 48 хв. 20 травня 2019 року.

Визначити заставу, достатню для забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків передбачених КПК України, - в розмірі 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 96050 грн.

Роз`яснити, що підозрюваний ОСОБА_4 або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави у вказаному розмірі покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;

- не відлучаться із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- з метою уникнення будь-якого тиску на ОСОБА_11 та ОСОБА_10 спілкуватися з останнім лише з дозволу слідчого, прокурору та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1