Справа № 202/5895/19
Провадження № 1-кс/202/9300/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

29 серпня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № 0000682, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено26 серпня2019 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

27 серпня 2019 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна.

Дане клопотання, згідно з протоколом передачі судової справ раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 27 серпня 2019 року.

Згідно з матеріалами клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 25.08.2019 року приблизно о 21:50 годині, водій ОСОБА_5 , керуючи автомобілем «VolkswagenPassat» р.н. НОМЕР_1 , рухався в темний час доби, по сухому покриттю, в крайній правій смузі проїзної частини проїзду Олександра Гальченко Шевченківського району м. Дніпро, яка має по дві полоси руху в обидві боки з боку вул. Запорізьке Шосе в напрямку пр. Богдана Хмельницького, де в районі електроопори № 56, на нерегульованому пішохідному переході здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_6 , яка перетинала проїзну частину справа на ліво відносно напрямку руху автомобіля.

В результаті ДТП пішохід ОСОБА_6 отримала тілесні ушкодження у вигляді ВЧМТ, забою головного мозку 3-го ступеню, забою стовбура головного мозку, гострої субдуральної гематоми справа, перелому потиличної і скроневої кістки справа та була госпіталізована до реанімації № 2 Дніпропетровської обласної клінічної лікарні ім. І.І. Мечникова.

25 серпня 2019 року в ході проведення огляду місця пригоди вилучений автомобіль «VolkswagenPassat» р.н. НОМЕР_1 , згідно свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_2 видане 22.12.2018 року ТСЦ 1248 належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_1 та направлено для зберігання на майданчик тимчасового тримання ТЗ ПП «Династія-Дніпро», м. Дніпро, вул. Курсантська, 22К.

26 серпня 2019 року автомобіль «VolkswagenPassat» р.н. НОМЕР_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що з метою забезпечення збереження речових доказів виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту.

Наведене зумовило слідчого за погодженням з прокурором звернутись до слідчого судді з відповідним клопотанням.

Слідчий в судове засідання не явився, натомість спрямував на адресу суду заяву, відповідно до якої просив розглядати клопотання без його участі та без участі власника майна з метою забезпечення арешту майна.

В силу вимог ст.172 КПК України, слідчий суддя доходить висновку про можливість розгляду клопотання у відсутність учасників провадження, оскільки їх неявка не є перешкодою у розгляді.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: - збереження речових доказів; - спеціальної конфіскації; - конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; - відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як встановлено в судовому засіданні, постановою слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 26 серпня 2019 року, автомобіль «VolkswagenPassat» р.н. НОМЕР_1 визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно до вимог ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для накладення арешту на вищезазначене майно, з метою збереження речових доказів та проведення необхідних слідчих дій у кримінальному провадженні, а також те, що є достатні підстави вважати, що воно дійсно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість клопотання слідчого, у зв`язку із чим його слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 110, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль «VolkswagenPassat» р.н. НОМЕР_1 , з обов`язковим позбавленням прав на відчуження, розпорядження та користування.
Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.
Особи які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5-ти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1