У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором заступником начальника відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про арешт майна у рамках кримінального провадження за № 0000022, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.01.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 4 ст. 296, ч. 2 ст. 194 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді із клопотанням, погодженим прокурором заступником начальника відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про арешт майна у рамках кримінального провадження за № 0000022, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.01.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 4 ст. 296, ч. 2 ст. 194 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що слідчою групою відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 4 ст. 296, ч. 2 ст. 194 КК України, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000022.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06 січня 2019 року в чергову частину Іршавського відділення поліції Хустського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області надійшло повідомлення від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , про те, що 06 січня 2019 року, приблизно о 22 год., на вулиці напроти будинку № 46 по вул. Дорошенка в с. Великий Раковець Іршавського району, невідомі особи з хуліганських мотивів нанесли йому тілесні ушкодження.

Вказане кримінальне провадження об`єднано із кримінальним провадженням за № 40002021 від 31.08.2019 року за ч. 4 ст. 296 КК України, у якому встановлено, що 31 серпня 2019 року, о 14 год. 19 хв., до травматологічного відділення Мукачівської ЦРЛ було доставлено для надання медичної допомоги ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_2 , з діагнозом: множинні кульові поранення лівої верхньої кінцівки руки.

Слідчий зазначає, що 28.11.2019 року органом досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді Іршавського районного суду Закарпатській області від 30.10.2019 року у справі № 301/2197/19 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_3 , виявлено та вилучено: пістолет «Форт-12» № НОМЕР_1 ; магазин до «Форт -12»; мисливський карабін МКМ 077 СБ 7,62 *39, № НОМЕР_2 ; магазин до мисливського карабіну; 4 мисливські патрони; рушниця «ЕSCОR» № НОМЕР_3 ; 10 патронів до рушниці «ЕSCОR» № НОМЕР_3 ; одну балаклаву чорного кольору.

28.11.2019 року слідчим СУ ГУНП в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_2 з дотриманням вимог ст. 98 КПК України було винесено постанову про визнання вилучених речей під час обшуку речовими доказами.

Посилаючись на положення ч. 2 ст. 170 КПК України, згідно з якою передбачено, що слідчим суддею може бути накладено арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 4 ст. 167 КПК України, слідчий вказує, що враховуючи викладене і те, що вилучені речі можуть мати значення речового доказу у даному кримінальному провадженні, а тому, для забезпечення повноти, всебічності досудового розслідування, збереження речових доказів у даному кримінальному провадженні, просить накласти арешт на майно, виявлене і вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_3 , а саме на: пістолет «Форт-12» № НОМЕР_1 ; магазин до «Форт-12»; мисливський карабін МКМ 077 СБ 7,62*39, № НОМЕР_2 ; магазин до мисливського карабіну; 4 мисливські патрони; рушницю «ЕSCОR» № НОМЕР_3 ; 10 патронів до рушниці «ЕSCОR» № НОМЕР_3 ; одну балаклаву чорного кольору. Крім того, слідчий просить заборонити ОСОБА_6 чи/та іншим власникам і користувачам розпоряджатись та користуватись вищеперерахованим майном та іншими речами, зазначеними вище, а пріоритет визначення місця подальшого зберігання залишити за слідчими органу досудового розслідування.

Вивчивши подане клопотання слідчого про арешт майна та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з доданим до клопотання витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань з номером кримінального провадження 0000022, сформованим станом на 28.11.2019 року, органом досудового розслідування Головним управлінням Національної поліції в Закарпатської області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.01.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 4 ст. 296, ч. 2 ст. 194 КК України.

Відповідно до даних, вказаних у зазначеному витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 07.01.2019 року внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, а саме: 06 січня 2019 року в Іршавське відділення поліції Хустського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області поступила заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , про те, що 06 січня 2019 року, приблизно о 22 год., на вулиці напроти будинку № 46 по вул. Дорошенка в с. Великий Раковець Іршавського району, невідомі особи з хуліганських мотивів нанесли йому тілесні ушкодження.

31.08.2019 року внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, а саме: 31 серпня 2019 року, о 14 год. 19 хв., до травматологічного відділення Мукачівської ЦРЛ було доставлено для надання медичної допомоги ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_2 , з діагнозом: множинні кульові поранення лівої верхньої кінцівки руки. Вказані поранення ОСОБА_5 отримав в м. Мукачево по вул. Парканія від двох невідомих осіб, які під`їхали до нього на автомобілі марки «Лексус» чорного кольору та здійснили у його бік постріли з травматичної зброї.

Крім того, 25.11.2019 року внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, а саме: мешканці м. Мукачево та Мукачівського району причетні до умисного знищення майна Закарпатської області шляхом підпалів, вибухів та іншими загальнонебезпечними способами.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КПК України процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Слідчий звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з даним клопотанням про арешт майна 29.11.2019 року.

Станом на день подання клопотання ст. ст. 170-173 КПК України діють в редакції Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо окремих питань накладення арешту на майно з метою усунення корупційних ризиків при його застосуванні» № 769-VIII від 10.11.2015 року, який набрав чинності 11.12.2015 року, а також в редакції Закону № 1019-VIII від 18.02.2016 року та Закону № 187-IX від 04.10.2019 року.

За приписами ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як вбачається із змісту клопотання слідчого, воно ґрунтується на нормах кримінального процесуального закону, який діяв до 11.12.2015 року, тобто на положеннях КПК України, які втратили чинність, і відповідно до ч. 1 ст. 5 КПК України не має застосовуватися.

Оскільки встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст. 171 КПК України в редакції Закону № 769-VIII від 10.11.2015 року, а також в редакції Закону № 1019-VIII від 18.02.2016 року та Закону № 187-IX від 04.10.2019 року, слідчий суддя вважає неможливим розглянути його, як про це просить в клопотанні слідчий.

Разом з тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, повинен враховувати, серед іншого: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з клопотанням арештувати майно, оскільки згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Однак, вищезазначених вимог закону слідчий при зверненні до слідчого судді з даним клопотанням про арешт майна не дотримався.

Усупереч імперативним вимогам п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого не зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, а також не зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження третіми особами таким майном.

Зокрема, у внесеному клопотанні про арешт майна не обґрунтовано, які обставини у кримінальному провадженні № 0000022 слідчим планує довести внаслідок накладення арешту на вилучене майно, виходячи з кваліфікації кримінальних правопорушень за ч. ч. 2, 4 ст. 296, ч. 2 ст. 194 КК України, за якими розпочато досудове розслідування.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Клопотання не містить виклад обставин та до нього не додано доказів на підтвердження того, що вилучене майно, що за твердженням слідчого належить арештувати, відповідає критеріям ст. 98 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

За наведених обставин слідчий суддя вважає, що відповідно до наведених вимог кримінального процесуального закону клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору, який його погодив, а для усунення недоліків клопотання слід встановити строк в сімдесят дві години, початок обчислення якого рахувати з моменту фактичного отримання вказаного клопотання прокурором.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_2 про арешт майна у рамках кримінального провадження за № 0000022, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.01.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 4 ст. 296, ч. 2 ст. 194 КК України повернути прокурору заступнику начальника відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 для усунення недоліків.

Встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії даної ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.

Роз`яснити, що повернення клопотання не є перешкодою для повторного звернення до слідчого судді з клопотанням про вжиття заходів кримінального провадження (арешт майна).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1