Справа № 185/8106/19
Провадження № 1-кс/185/3133/19
У Х В А Л А

01 жовтня 2019 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровської області майора поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного в скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Санкт-Петербург, Росія, українця, громадянина України, не працюючого, не одруженого, з повною середньою спеціальною освітою, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -

В С Т А Н О В И В :

Клопотанням слідчого, яке надійшло до суду 01 жовтня 2019 року, погодженим з прокурором, порушується питання про застосування до підозрюваного в скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, ОСОБА_5 будучи неодноразово судимий, останній раз 18.03.2019 року Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 185 КК України до 1 року позбавлення волі. На підставі ч. 1 ст. 71 КК України приєднана не відбута частина покарання за вироком від 04.05.2018 року, та призначено покарання у вигляді 1 року 10 місяців позбавлення волі. Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 12.07.2019 року вирок Павлоградського міськрайонного суду від 18.03.2019 року змінено, дії ОСОБА_5 перекваліфіковано з ч. 2 ст. 185 на ч. 1 ст. 185 КК України та призначено покарання у вигляді 1 року 8 місяців позбавлення волі. ОСОБА_5 належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та знову, повторно вчинив злочин.

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на початку серпня 2019 року, близько 12:00 год. (більш точна дата та час у ході досудового розслідування не встановлена), перебуваючи біля будинку АДРЕСА_3 на клумбі, біля 1 під`їзду побачив дикорослу рослину зеленого кольору роду конопель у кількості 1 рослини, а саме «канабіс», після чого ОСОБА_5 зірвав верхівкові частини та листя дикорослої рослини роду конопель, з метою власного вживання без мети збуту та переніс до квартири АДРЕСА_4 та гаражу, розташованому поблизу будинку АДРЕСА_5 , які почав незаконно зберігати за вказаними адресами, без мети збуту.

У подальшому ОСОБА_5 верхівкові частини та листя дикорослої рослини роду конопель висушив і шляхом перетирання виготовив особливо небезпечний наркотичний засіб у загальній кількості не менше 53,5137 г для власного вживання без мети збуту.

05 вересня 2019 року, у період часу з 10.10 годин до 11.25 годин співробітники поліції в ході проведення санкціонованого обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , у присутності понятих, у приміщенні зальної кімнати на тумбочці, знайшли пластикову ємкість жовтого кольору, частково заповнену подрібненою речовиною рослинного походження зеленого кольору вагою 26, 5905 г, яка є канабісом, який відноситься до особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг якого заборонено. Маса канабісу в перерахунку на висушену речовину становить 23,9911 г.

05 вересня 2019 року, у період часу з 12.06 годин до 12.25 годин, співробітники поліції в ході проведення санкціонованого обшуку гаражу, який розташований у районі будинку АДРЕСА_5 . яким користується ОСОБА_5 , у приміщенні гаражу в присутності понятих знайшли на стільці в дальньому лівому куті металеву ємкість циліндричної форми з написом «Нескафе», частково заповнену подрібненою речовиною рослинного походження зеленого кольору вагою 26,9232 г, яка є канабісом, який відноситься до особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг якого заборонено. Маса канабісу в перерахунку на висушену речовину становить 24,3742 г.

Таким чином, ОСОБА_5 незаконно повторно придбав, виготовив та зберігав за місцем свого проживання та гаражу особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс загальною масою 53,5137 г, що в перерахунку на висушену речовину становить 48, 3653 г.

14 вересня 2018 року відомості за фактом незаконного виготовлення та зберігання наркотичних засобів було внесено до ЄРДР за № 0001904.
28 вересня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, а саме незаконне виготовлення та зберігання наркотичних засобів без мети збуту, вчинене повторно.

На думку слідчого, що погоджена з прокурором, відносно підозрюваного ОСОБА_5 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки враховуючи ймовірну тяжкість покарання у вигляді позбавлення волі у разі визнання його винуватим у вказаному кримінальному правопорушенні, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 5 років, а також те, що ОСОБА_5 раніше судимий за аналогічні злочини, має не зняту та непогашену судимість, перебуваючи під загрозою застосування суворого покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Враховуючи що ОСОБА_5 не має постійного місця роботи, постійного джерела прибутку, останній може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий та прокурор у судовому засіданні підтримали клопотання, просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підозру визнав, просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні зазначив, що підозрюваний підозру визнав в повному обсязі щиро покаявся у зв`язку з чим просив застосувати відносно ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Слідчим та прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 провадиться досудове розслідування, оскільки даний факт за № 0001904 від 14 вересня 2018 року зареєстрований в Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

28 вересня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

28 вересня 2019 року підозрюваним було отримано копію клопотання з доданими матеріалами про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що враховуючи що підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, останній раз 18.03.2019 року Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 185 КК України, не працює, не має постійного джерела доходу, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, він може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, вимагає застосування саме виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відтак, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.
У чинність ч. 4 с. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину середньої тяжкості визначається у межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , згідно ст. 12 КК України належить до злочинів середньої тяжкості, обставини вчиненого злочину, майновий стан підозрюваного та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд вважає за необхідне застосувати до нього розмір застави 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч. 3 ст.182 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровської області майора поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю міста Санкт-Петербург, Росія, українцю, громадянину України, не працюючому, не одруженому, з повною середньою спеціальною освітою, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту оголошення ухвали а саме з 15.30 год. 01 жовтня 2019 року до 15 год. 30 хв. 29 листопада 2019 року.
Встановити ОСОБА_5 заставу у розмірі 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 30 105 (тридцять тисяч сто п`ять) грн., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрюваний ОСОБА_5 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
2) не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з м. Павлоград Дніпропетровської області.
У разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків не може перевищувати двох місяців.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.
У випадку невиконання підозрюваним ОСОБА_5 , покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя ОСОБА_1