У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2019 року м.Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні № 0000750 від 02.03.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся з вказаним клопотанням, яке погоджено з прокурором, в обґрунтування якого посилався на те, що ОСОБА_5 за невстановлених обставин незаконно придбала дві таблетки у фольгових згортках, що містять особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено 3,4-метилендіоксіметамфетамін (МДМА), які в подальшому незаконно збула ОСОБА_6 , за грошові кошти в сумі 500 гривень. Продовжуючи свою злочину діяльність, ОСОБА_5 за невстановлених обставин повторно незаконно придбала порошкоподібну речовину у фольговому згортку, що містить психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін та чотири таблетки сірого кольору, що містять особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено 3,4-метилендіоксіметамфетамін (МДМА), які незаконно зберігала при собі, з метою незаконного збуту.

В подальшому, 11.11.2019 в період часу з 20 год. 32 хв. по 21 год. 50 хв., працівниками поліції проведено обшук квартири та приналежних підсобних приміщень за адресою АДРЕСА_1 , по місцю проживання ОСОБА_5 . Під час обшуку приміщення кухні, був проведений обшук ОСОБА_5 , під час якого, у внутрішній кишені рюкзака виявлено матерчатий гаманець рожевого кольору, з якого вилучено фольговий згорток із порошкоподібною речовиною, яка містить психотропну речовину, обіг якого обмежено амфетамін, а також з бокової кишені рюкзака вилучено поліетиленові пакетики «Zippo» з чотирма таблетками сірого кольору, що містять особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено 3,4-метилендіоксіметамфетамін (МДМА).

У вчинені зазначених злочинів обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка та жителька АДРЕСА_1 , громадянка України, українка, неодружена, з вищою освітою, продавець-консультант магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », раніше не судима.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого їй злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом про результати контролю за вчиненням злочину, протоколом обшуку, висновками судово-хімічних експертиз та іншими зібраними матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

11.11.2019 року ОСОБА_5 затримано на підставі ст. 208 КПК України та 12.11.2019 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, зокрема ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

За вказаних обставин слідчий просив слідчого суддю застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 строком на 60 діб

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав викладених в ньому, просив клопотання задовольнити.

В судовому засіданні захисник підозрюваної просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки підозрювана працює, переховуватись від слідства не буде.

Підозрювана у судовому засіданні підтримала думку свого захисника.

Заслухавши прокурора, підозрювану та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, вважаю наступне.

Згідно з вимогами п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

11 листопада 2019 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 12 листопада 2019 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у підпункті «с» п. 1 ст. 5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб будь-який захід, яким людина позбавляється волі, відповідав меті ст. 5, а саме захисту особи від свавілля.

У п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) Суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже враховуючи, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю матеріалів кримінального провадження, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений в судовому засіданні, а слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Крім цього, прокурором частково доведено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість підозрюваного вчинити інше кримінальне правопорушення.

Однак прокурором всупереч ч. 1 ст. 183 КПК України не доведено неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту.

Згідно з ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Хоча в судовому засіданні підозрювана та її захисник вказали, що підозрювана працює в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » на посаді менеджер-продавця, однак доказів на підтвердження цьому суду не надано. А тому, слідчий суддя приходить до переконання, що цілодобовий домашній арешт забезпечить такий ризик, як можливість вчинити інше кримінальне правопорушення та переховуватися від органів досудового слідств та суду.

Вирішуючи дане клопотання, враховую також вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 зазначеного злочину, характеризуючі особу підозрюваної дані, її вік, стан здоров`я, сімейний та майновий стан, наявність постійного місця проживання.

Частиною 5 ст. 194 КПК України передбачено обов`язки, які слідчим суддею можуть бути покладені на підозрюваного.

Отже, враховуючи вищенаведене, вважаю, що в судовому засіданні поза розумним сумнівом доведено можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, тому клопотання слід задовольнити частково та застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на неї додаткових обов`язків, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання і саме такий запобіжний захід буде достатнім для забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

Частиною 6 ст. 181 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання задовольнити частково.

Застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк 60 діб, заборонивши їй залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Ухвала слідчого судді діє до 11 січня 2020 року включно та підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Про прийняте рішення повідомити заінтересованих осіб.

Виконання ухвали доручити відповідному органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_5 , а контроль за її виконанням покласти на прокурора Івано-Франківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст складено 14 листопада 2019 року.