УХВАЛА

31 жовтня 2019 року

м. Київ

Справа № 753/4982/19
Провадження № 13-78кс19
Велика Палата Верховного Суду у складі:
судді-доповідача ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16
перевірила наявність підстав для передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду кримінального провадження за касаційною скаргою представника потерпілого ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_17 на ухвалу судді Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року, якою повернуто апеляційну скаргу, та
в с т а н о в и л а:
Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року залишено без розгляду клопотання представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_17 в частині вимог про накладення арешту на земельну ділянку, кадастровий номер 90:002:0011, площею 12319,77 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . В іншій частині вимог клопотання представника ОСОБА_17 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006465 від 17 червня 2017 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого статтею 356 Кримінального кодексу України, відмовлено.
Ухвалою судді Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року апеляційну скаргу представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_17 повернуто згідно пункту 4 частини 3 статті 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), у зв`язку з тим, що апеляційну скаргу подано після закінчення строку апеляційного оскарження.
Зміст вимог касаційної скарги і доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі представник ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_17 , посилаючись на істотне порушення судом апеляційної інстанції вимог кримінального процесуального закону, просила скасувати прийняте рішення та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Аргументувала свої доводи безпідставністю повернення апеляційної скарги та зазначала, що апеляційну скаргу подано нею 01 квітня 2019 року в межах строку на апеляційне оскарження. 22 березня 2019 року слідчим суддею було оголошено резолютивну частину ухвали, а повний текст 27 березня 2019 року.
Скаржниця вважає, що строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді має обчислюватись з дня оголошення повного тексту, оскільки саме тоді суд оприлюднив мотиви, з яких виходив при постановленні ухвали, і положення закону, якими керувався, тобто все, що в подальшому може бути підставою для оскарження.
Ухвалою колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі Верховного Суду (далі Касаційний кримінальний суд, касаційний суд, суд касаційної інстанції) від 08 жовтня 2019 року кримінальне провадження за касаційною скаргою представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_17 на вищевказані судові рішення на підставі частини 5 статті 434-1 КПК передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду у зв`язку з тим, що, на думку колегії суддів, справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.
Мотиви передачі кримінального провадження на розгляд Великої Палати Верховного Суду
У зазначеній ухвалі Касаційний кримінальний суд, посилаючись на положення статті 376 КПК, яка міститься в Розділі IV «Судове провадження у першій інстанції», проаналізував її зміст у порівнянні із вимогами статей 142, 146, 152, 157, 164, 173, 190, 196, 253, 307 Розділу II «Заходи забезпечення кримінального провадження» та Розділу IIІ «Досудове розслідування» КПК й вказав, що законодавець не передбачив можливості оголошення слідчим суддею не повного тексту ухвали, а тільки її резолютивної частини.
В ухвалі наведено кількісні показники за 1 півріччя 2019 року щодо винесених ухвал слідчих суддів місцевих судів та правову позицію, висловлену науковцями в галузі кримінального процесуального права, якою розтлумачено, що частина 2 статті 376 КПК, не може бути застосована до ухвал слідчого судді.
Зазначено, що в судовій практиці протягом 2018-2019 років виникли різні підходи щодо визначення моменту, з якого обчислюється строк апеляційного оскарження у випадках, коли слідчий суддя з посиланням на вимоги частини 2 статті 376 КПК оголошує резолютивну частину ухвали, а оголошення повного тексту ухвали здійснюється не пізніше наступних 5 діб.
Указав, що КПК не містить норми, яка б визначала, з якого часу (моменту) має обчислюватися строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді: з моменту оголошення повного тексту чи з моменту оголошення резолютивної частини ухвали.
При цьому послався на постанови колегій суддів Касаційного кримінального суду, винесені після ухвалення правового висновку постановою Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 27 травня 2019 року (провадження № 51-6470 кмо 18), з яких вбачається, що суди апеляційної інстанції повертають апеляційні скарги, обчислюючи строк оскарження з дати винесення резолютивної частини ухвали слідчого судді, та не поновлюють строку на оскарження, коли апеляційну скаргу подано у строк до 5 днів після оголошення повного тексту ухвали.
Колегія суддів також вважає, що хоч кримінальним процесуальним законом прямо не передбачено обмеження права на доступ до суду вищої інстанції, проте воно однозначно має місце при застосуванні положень частини 2 статті 376 КПК за аналогією у випадках, коли стаття 309 КПК або інші статті передбачають право на оскарження ухвали слідчого судді.
Посилаючись на принцип правової визначеності, колегія суддів зазначила, що покладання на особу, яка подає апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, обов`язку доводити поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження, який обумовлено виключно процесуальними діями того ж слідчого судді, є проявом надмірного формалізму. Тому розгляд Великою Палатою Верховного Суду питання про визначення дня, з якого обчислюється строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді у випадках, коли оголошено лише резолютивну частину рішення з посиланням на вимоги частини 2 статті 376 КПК, необхідно не лише для вирішення виключної правової проблеми, а й для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.
Крім того, колегія суддів, указуючи на те, що законодавцем не вирішено питання про початок строку на оскарження ухвали, яку постановлено відповідно до частини 2 статті 376 КПК у кримінальному судочинстві, посилається на положення статті 354 Цивільного процесуального кодексу України, статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України та статтю 256 Господарського процесуального кодексу України, якими уніфіковано визначено, що в разі, коли в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Касаційний кримінальний суд уважає, що схожі правовідносини у різних галузях судочинства мають регулюватися максимально однаково, якщо не мають істотних розбіжностей у предметі регулювання.
Суддею колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі Верховного Суду була висловлена окрема думка, в якій було підтримано правовий висновок щодо спірного питання, викладений у постанові від 27 травня 2019 року Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (провадження № 51-6470 кмо 18).

Мотиви Великої Палати Верховного Суду
Виходячи зі змісту частини 5 статті 434-1 КПК, підставою для передачі кримінальної справи на розгляд Великої Палати є обґрунтований висновок суду, що розглядає справу в касаційному порядку, про те, що справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.

Передаючи справу, як таку, що містить виключну правову проблему, на розгляд Великої Палати Верховного Суду, касаційному суду належить обґрунтовувати відсутність, суперечливість, неповноту, невизначеність (неясність, нечіткість) або/та неефективність правового регулювання охоронюваних прав, свобод й інтересів, в тому числі внаслідок неоднакової судової практики.
У свою чергу, Велика Палата Верховного Суду згідно з частиною 6 статті 434-2 КПК перевіряє підстави для такої передачі кримінального провадження на її розгляд.

Перевіривши обґрунтування наявності у справі виключної правової проблеми й того, що її передача на розгляд Великої Палати Верховного Суду необхідна для забезпечення розвитку права (якщо це можливо без внесення змін у відповідне законодавство) та формування єдиної правозастосовної практики, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що підстави для такої передачі кримінального провадження на її розгляд відсутні з огляду на наступне.

Як вбачається з ухвали Касаційного кримінального суду, питання про початок перебігу строку апеляційного оскарження ухвали, коли слідчий суддя із посиланням на вимоги частини 2 статті 376 КПК оголошує лише резолютивну частину ухвали, а повний текст оголошує в інший день, вже було предметом розгляду Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (далі Об`єднаної палати).

Зокрема, постановою від 27 травня 2019 року Об`єднаної палати (провадження

№ 51-6470 кмо 18), відповідно до приписів статті 442 КПК ухвалено висновок про те, що у випадку, коли слідчий суддя, з посиланням на частину 2 статті 376 КПК, постановив ухвалу та оголосив лише її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Таке рішення колегія суддів Об`єднаної палати ухвалила, системно проаналізувавши зміст положень Кримінального процесуального закону (статей 376 та 395 КПК), якими врегульовано процедуру порядку прийняття, оголошення та оскарження судового рішення.
Таким чином, усі обставини, на які посилається касаційний суд, вже були предметом дослідження Об`єднаної палати. При цьому нових, додаткових аргументів, які б не були досліджені Об`єднаною палатою та які б свідчили про наявність виключної правової проблеми, вирішення якої було б необхідним для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, в ухвалі колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду не наведено.
Посилання касаційного суду на відсутність єдиного підходу судів у випадку, коли апеляційну скаргу подано за межами строку на апеляційне оскарження, після проголошення резолютивної частини ухвали слідчого судді, через необізнаність заінтересованих осіб з мотивами прийнятого рішення, не свідчить про наявність виключної правової проблеми, оскільки статтею 403 КПК урегульовано порядок зміни та доповнення апеляційної скарги під час апеляційного провадження.
Тож, питання, які поставлені касаційним судом перед Великою Палатою Верховного Суду, врегульовані нормами КПК та вирішені у правовому висновку Об`єднаної палати. Водночас, посилання касаційного суду наположення процесуальних норм інших юрисдикцій, якими уніфіковано строк на апеляційне оскарження рішення суду, само по собі не свідчить про наявність виключної правової проблеми та не може бути підставою для передачі кримінального провадження на розгляд Великої Палати Верховного Суду з огляду на те, що усі інші види судочинства не мають у своїй структурі стадії досудового розслідування, в якій діє слідчий суддя.

Таким чином, кримінальна справа підлягає поверненню колегії суддів для подальшого розгляду у межах її повноважень, відповідно до вимог кримінального процесуального закону.

Керуючись статтями 434-1, 434-2 КПК, Велика Палата Верховного Суду
УХВАЛИЛА:
кримінальне провадження за касаційною скаргою представника потерпілого ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_17 на ухвалу судді Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року повернути колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду для подальшого розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_2 ОСОБА_8
ОСОБА_3 ОСОБА_6 ОСОБА_4 ОСОБА_5 ОСОБА_7 ОСОБА_14 ОСОБА_9 ОСОБА_10 ОСОБА_11 ОСОБА_12 ОСОБА_13 ОСОБА_15 ОСОБА_16