У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2019 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі : головуючого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Соломянського УП ГУ НП України в м. Києві ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження за № 90007729 від 03.08.2019 року про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у виді тримання під вартою строком на 60 днів,

за участю прокурора - ОСОБА_5

підозрюваного - ОСОБА_4

в с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого відділу Соломянського УП ГУ НП України в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах досудового розслідування кримінального провадження № 90007729 від 03.08.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено наступне.

В провадженні СВ Солом`янського УП ГУ НП у місті Києві знаходиться кримінальне провадження № 90007729 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.

03.08.2019 року о 15.15 год. ОСОБА_4 було затримано на підставі ст. 208 КПК України.

04.08.2019 року органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігів, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, закінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинений повторно.

Прокурором вказано, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим, а саме : 31.08.2017 Солом`янським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України до трьох років позбавлення волі, звільнився з місць позбавлення волі 18.01.2018, будучи неодноразово повідомленим про підозру слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві, а саме: 23.01.2018, 26.07.2019, 29.07.2019, 31.07.2019 по кримінальним провадженням за вчинення кримінальних правопорушень корисливої спрямованості за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, ч. 2 ст. 185 КК України, обвинувальні акти по яким направлені в порядку ст.. 291 КПК України та перебувають на розгляді у Солом`янському районному суді м. Києва, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення, перевиховання не став та повторно вчинив новий умисний корисливий злочин на території Солом`янського району м. Києва при наступних обставинах.

Так, ОСОБА_4 , 03.08.2019 в період часу з 14:40 години до 14:50 години, перебуваючи в торгівельному залі магазину «Продукти» ТОВ «АТБ-Маркет», який розміщений за адресою: м. Київ, вул. Героїв Севастополя, 10, переслідуючи корисливі мотиви та бажаючи незаконно збагатитись за рахунок чужого майна, вирішив повторно таємно викрасти чуже майно із вказаного магазину, яке обрав собі предметом злочинного посягання.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, діючи таємно, з корисливих мотивів, ОСОБА_4 перебуваючи у торгівельній залі магазину «Продукти» ТОВ «АТБ-Маркет», який розміщений за адресою: м. Київ, вул. Героїв Севастополя, 10, впевнившись у тому, що за його діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає та не завадить йому у вчинені крадіжки, приблизно о 14:50 годин 03.08.2018, знаходячись у торговій залі, взяв з полиць: одну пачку жувальної гумки 14 г «Wrigleys Orbit Солодка м`ята» в кількості 30 шт., вартістю 285 гривень з урахуванням ПДВ та 228 гривень без урахування ПДВ та одну повністю не заповнену пачку жувальної гумки 14 г «Wrigleys Orbit Солодка м`ята» в кількості 29 шт., вартістю 275,5 гривень з урахуванням ПДВ та 220,40 гривень без урахування ПДВ, які він, таємно та не помітно для оточуючих помістив собі за пояс шортів та прикрив футболкою у які він був одягнений.

Після цього ОСОБА_4 , утримуючи при собі, вказане вище повторно таємно викрадене ним чуже майно на загальну суму 560,50 гривень з урахуванням ПДВ та 448,40 гривень без урахування ПДВ, що належить ТОВ «АТБ-Маркет», не маючи наміру розраховуватися за вказаний товар та не маючи реальної можливості у зв`язку із відсутністю при ньому грошових коштів, направився до виходу з магазину «Продукти» ТОВ «АТБ-Маркет», який розміщений за адресою: м. Київ, вул. Героїв Севастополя, 10, але не довів свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі, так як при виході з приміщення магазину був затриманий працівниками охорони з викраденим майном.

Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними діями, які виразилися у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), тобто виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було доведено з причин, що не залежали від його волі, вчиненими повторно, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.

Як зазначив прокурор, підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази, зокрема:

*Рапорт про виявлення кримінального правопорушення.

*Протоколом прийняття заяви про вчинений злочин від ОСОБА_6

*Протокол затримання в порядку ст.. 208 КПК України від 03.08.2019.

*Протоколи допитів свідків.

*Повідомлення про підозру.

*Іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

У органу досудового розслідування, за переконанням прокурора, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15 ч.2 ст.185 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до злочину середньої тяжкості, санкція якого передбачає покарання у вигляді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, а тому прокурор переконував, що відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде:

- буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що ОСОБА_4 відразу після вчинення злочину, із місця кримінального правопорушення намагався зникнути. Окрім цього повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 5 років, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний може переховуватися значний термін від правоохоронних органів та суду.

- На той факт, що підозрюваний може впливати на потерпілого та свідків, вказує те, що він вчинив умисне кримінальне правопорушення проти власності, що свідчить про те, що підозрюваний ОСОБА_4 може погрожувати фізичною розправою потерпілим та свідкам з метою зміни їх свідчень в частині фактичних обставин.

- На той факт, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення вказує те, що ОСОБА_4 ніде офіційно не працює та не навчається, не має постійного джерела доходу, раніше судимий за вчинення корисливих кримінальних правопорушень, а тому може вчиняти інші злочини з метою особистого збагачення. Крім того, ОСОБА_4 вчинив дане кримінальне правопорушення в період іспитового строку, тобто незважаючи на попередній вирок суду, на шлях виправлення не став та продовжує свою злочинну діяльність.

Також, прокурор наполягав, що більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_4 призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження.
Тому, прокурор прохав застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та прохав його задовольнити.

Підозрюваний у судовому засіданні прохав визначити йому більш м`який запобіжний захід та прохав не застосовувати до нього тримання під вартою.

Заслухавши сторін, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України N 475/97-ВР від 17.07.1997 Конвенція набула чинності для України 11.09.1997.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-IV від 23.02.2006 передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорониз агальносуспільних прав та інтересів.
У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно зі ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Пунктом 4 частини 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 , неодноразово судимий, а також будучи неодноразово повідомленим про підозру слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві, на шлях виправлення не став та знову вчинив злочин.
ОСОБА_4 , повідомлено про підозру в учиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.
Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_4 .
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).
Частиною 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.
Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.
Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Слідчий суддя враховує наведене, а також приймає до уваги те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, та, беручи до уваги наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може вчинити нове кримінальне правопорушення, переховуватися від органу досудового розслідування, впливати на потерпілих та свідків.
З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає частковому задоволенню.
Так, ч. 1 ст. 182 КПК України визначено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
Ч. 2 ст. 182 КПК України закріплено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
Крім того, згідно із ч. 5 ст. 182 КПК України, визначено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
А тому, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави підозрюваному ОСОБА_4 у межах 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 9605 ( дев`ять тисяч шістсот п`ять) гривень у національній грошовій одиниці, з метою забезпечення виконання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави у разі сплати грошових коштів.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 8, 9, 131, 177,178, 183, 184, 193-194, 196, 197, 395 КПК України КПК України

у х в а л и в :

Клопотання задовольнити частково.
Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 30 днів ,тобто до 01 вересня 2019 року 15.15 год., з обранням альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 9605 гривень.
В разі внесення застави підозрюваний підлягає негайному звільненню з під варти.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: