Провадження № 1-кс/760/9401/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 липня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Києві клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Система Груп» ОСОБА_3 про скасування арешту, -

В С Т А Н О В И В :
До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Система Груп» ОСОБА_3 про скасування арешту.
Клопотання обґрунтовується тим, що 09.02.2010 П`ятою Київською державною нотаріальною конторою на підставі постанови слідчого ОСОБА_4 від 04.02.2010 був накладений арешт на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_5 .
В клопотанні зазначено, що ТОВ «Система Груп» на підставі договору № 29052018 купівлі-продажу права вимоги від 29.05.2018 та договору про відступлення права вимоги за іпотечними договорами, набуло всіх прав кредитора за кредитним договором № 014/1812/74/39603, укладеного між АКЦІОНЕРНИМ ПОШТО-ПЕНСІЙНИМ БАНКОМ «АВАЛЬ» (правонаступником якого є ПАТ «КОМЕРЦІЙНИЙ ІНДУСТРІАЛЬНИЙ БАНК» та ОСОБА_5 .
Зазначено, що ОСОБА_5 порушує умови вказаного договору, у зв`язку з чим у останньої виникла заборгованість перед кредитором на суму 66 000 доларів США.
Заявник вважає, що при накладенні вказаного арешту на нерухоме майно ОСОБА_5 прокуратурою не взято до уваги, що накладення такого арешту буде порушувати право іпотекодержателя та обмежувати його законне право на звернення стягнення на іпотечне майно.
У зв`язку з викладеним, заявник просив скасувати арешт, накладений на майно ОСОБА_5 .
У судове засідання заявник не з`явився, подав до суду заяву, в якій клопотання підтримав, просив його задовольнити та здійснювати розгляд справи у його відсутність.
Представник Київської місцевої прокуратури в судове засідання не з`явився, від першого заступника Київської місцевої прокуратури ОСОБА_6 надійшов лист, в якому він підтвердив інформацію щодо накладення арешту 09.02.2010 П`ятою Київською державною нотаріальною конторою на підставі постанови слідчого ОСОБА_4 від 04.02.2010, на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_5 .
Дослідивши матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного.

Відповідно до чч.1, 4 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

При цьому, ч.2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Виходячи з викладеного, повноваження слідчого судді на стадії досудового розслідування кримінального провадження визначені лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Відповідно до ч.1, 2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, виходячи з вимог ч. 1 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядається слідчим суддею виключно під час досудового розслідування, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді лише під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження.

З матеріалів справи вбачається, що в рамках кримінальної справи № 59-2617 09.02.2010 П`ятою Київською державною нотаріальною конторою на підставі постанови слідчого ОСОБА_4 від 04.02.2010 був накладений арешт на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_5 .
Згідно відповіді № 3.13/520/2019 від 03.07.2019 на запит провідний спеціаліст Солом`янського районного суду м. Києва повідомив, що кримінальна справа № 1/760/3/19 (2609/27303/12) по обвинуваченню ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364-1, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 175 КК України, та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364-1, ч. 2 ст. 209 КК України, надійшла суду.

Листом прокурора Київської місцевої прокуратури від 10.07.2019 вказана інформація була підтверджене.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, оскільки досудове розслідування завершено, а матеріали кримінального провадження перебувають на розгляді в суді, слідчий суддя доходить до висновку, що дане клопотання про скасування арешту майна не підлягає розгляду слідчим суддею.

Згідно ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Частиною першою ст. 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволенні клопотання про скасування арешту слід відмовити.

Керуючись Конституцією України, ст.ст. 7, 22, 26, 98, 170-174 КПК України, слідчий суддя ухвалив:

У Х В А Л И В :
Відмовити у задоволенні клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Система Груп» ОСОБА_3 про скасування арешту.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1