Справа № 711/3111/19
У Х В А Л А

21 жовтня 2019 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:

головуюча ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду кримінальне провадження № 0000797 стосовно обвинувачення
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Франківка Чорнобаївського району Черкаської області, що зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України,
за участі сторін кримінального провадження:

сторона обвинувачення прокурор ОСОБА_5 ,

сторона захисту захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

ОСОБА_8 ,

обвинувачений ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:
30 вересня 2019 року на підставі листа судді Придніпровського районного суду м.Черкаси ОСОБА_9 від 24 вересня 2019 року до Вищого антикорупційного суду надійшли матеріали кримінального провадження № 0000797 стосовно обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.
Ухвалою суду від 02 жовтня 2019 року призначене підготовче судове засідання, у якому учасники провадження висловили наступні позиції та клопотання.
Прокурор, захисники та обвинувачений вважали, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог статі 291 КПК України, кримінальне провадження підсудне Вищому антикорупційному суду і можливо призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, не вбачали необхідності щодо підготовки досудової доповіді.
Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт, суд не встановив підстав для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, з огляду на наступне.
До суду не надходила угода та учасники кримінального провадження не повідомляли суд про її досягнення. З обвинувального акта не встановлено підстав, визначених ст. 284 КПК України, для закриття кримінального провадження. Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України.
Кримінальне провадження підсудне Вищому антикорупційному суду. Оскільки згідно з ч. 1 ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, зокрема, передбаченого ст. 369-2 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України, в тому числі, якщо злочин вчинено суддею. Власне, відповідно до обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, перебуваючи на посаді судді апеляційного суду Черкаської області.
Натомість, хоч всі учасники і не вбачали необхідності підготовки досудової доповіді, однак відповідно до ч. 1, 2 ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.
Беручи до уваги, що нижня межа санкції ч. 2 ст. 369-2 КК України не перевищує п`яти років позбавлення волі, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, суд вважає за необхідне доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації за місцем проживання обвинуваченого (філії Центру пробації в Черкаській області) скласти досудову доповідь.
Зважаючи на відсутність перешкод для призначення судового розгляду, передбачених пунктами 1-4 частини 3 статі 314 КПК України, суд вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду. Кримінальне провадження належить здійснювати колегіально судом у складі трьох суддів відповідно до вимог п. 1 ч. 12 ст. 31 КПК України.
З метою підготовки до судового розгляду, учасники провадження вважали за можливе розпочати судовий розгляд одразу після закінчення підготовчого судового засідання, судовий розгляду здійснювати у відкритому судовому засіданні за участі прокурора, захисників та обвинуваченого.
Захисник ОСОБА_6 заявив клопотання про виклик та допит свідків: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , які допитувались на досудовому розслідуванні та свідків захисту: ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 .
Інші учасники зі сторони захисту підтримали клопотання.
Прокурор не заперечував та просив про виклик і допит тільки ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .
Суд, заслухавши думку учасників, відповідно до засади змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ст. 22 КПК України) вважає за необхідне задовольнити клопотання захисника ОСОБА_6 та прокурора про виклик і допит свідків.
Також захисник ОСОБА_6 просив забезпечити стороні захисту можливість ознайомитись з матеріалами кримінального провадження №0000797 під час судового розгляду, що підтримали інші учасники зі сторони захисту. Прокурор не заперечував проти вказаного.
Відповідно до ч. 2 ст. 317 КПК України після призначення справи до судового розгляду головуючий повинен забезпечити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання. Під час ознайомлення учасники судового провадження мають право робити з матеріалів необхідні виписки та копії.
А тому, суд вважає необхідним надати стороні захисту можливість ознайомитись з матеріалами кримінального провадження №0000797 під час судового розгляду.
Також під час підготовчого судового засідання захисником ОСОБА_6 усно заявлено клопотання про тимчасовий доступ до всіх матеріалів справ № 760/21964/18, №760/21962/18, № 760/21965/18, що перебувають у володінні Солом`янського районного суду м. Києва. При цьому, захисник посилався на те, що відповідні письмові клопотання ним уже подавались на підготовчому судовому засіданні до Придніпровського районного суду м.Черкаси у даному провадженні і просив їх задовольнити. Клопотання мотивовані наступним.
У даному кримінальному провадженні ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва по справі № 760/21964/18 від 27 серпня 2018 року надано дозвіл на проведення обшуку за місцем роботи обвинуваченого в службовому кабінеті апеляційного суду Черкаської області. Ухвалою датованою тим же днем по справі № 760/21962/18 надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання обвинуваченого. Ухвалою від тіє ж дати у справі № 760/21965/18 надано дозвіл на проведення обшуку належного обвинуваченому транспортного засобу.
Захисник вважає, що на момент винесення зазначених ухвал кримінальне правопорушення вчинено не було, а тому ухвали винесені за відсутності доказів. Також, захисник стверджує, що при ознайомлені із матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України сторона захисту дізналася, що в матеріалах відсутні додатки до клопотання про проведення відповідних обшуків. Оскільки такі клопотання не містять посилань на них та в самих матеріалах кримінального провадження немає таких додатків. Сторона захисту вважає, що матеріали в справах № 760/21964/18, № 760/21962/18, №760/21965/18 мають значення для виявлення обставин, що виправдовують обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують його покарання, та самі по собі і в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні з огляду також на рішення ЄСПЛ у справі «Якуба проти України» та «Matanovic v. Croatia».
Інші учасники зі сторони захисту клопотання підтримали. Прокурор зауважив, що немає принципових заперечень проти задоволення клопотань. Однак не вбачає, що такі відомості можуть бути корисні для встановлення обставин у даному провадженні. Пояснив, що сторона обвинувачення зверталась із клопотаннями про надання дозволів на проведення обшуків ще на стадії незакінченого злочину, що не заборонено законом. А відповідні клопотання, що містяться у матеріалах кримінального провадження, не мають безпосередньо посилання на додатки з огляду на те, що копії матеріалів провадження і є додатками до клопотання. Тому сторона обвинувачення не вкладає їх окремо в матеріали провадження.
Також під час підготовчого судового засідання захисником ОСОБА_7 усно заявлено клопотання про тимчасовий доступ до всіх відомостей, які в Єдиному реєстрі досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000797 від моменту внесення і до закінчення досудового розслідування 21.02.2019 року, що перебувають у володінні Генеральної прокуратури України. При цьому, захисник посилався на те, що відповідне письмове клопотання ним уже подавалось на підготовчому судовому засіданні до Придніпровського районного суду м. Черкаси у даному провадженні і просив його задовольнити. Клопотання мотивовано тим, що витяг з даного кримінального провадження сторона захисту отримали не містить повних відомостей, що визначені в п. 1 глави 2 розділу 1 Наказу Генеральної прокуратури України «Про затвердження Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» від 06 квітня 2016 року № 139. Необхідність таких відомостей пояснюється стороною захисту тим, що вони мають значення для виявлення обставин, які виправдовують обвинуваченого, а також обставин, що пом`якшують його покарання, та самі по собі і в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, для аналізу подій, які відбувались та повнити інформації у даному провадженні з огляду також на рішення ЄСПЛ у справі «Якуба проти України» та «Matanovic v. Croatia».
Інші учасники зі сторони захисту клопотання підтримали. Прокурор зауважив, що немає принципових заперечень проти задоволення клопотань. Однак не вбачає, що такі відомості можуть бути корисні для встановлення обставин у даному провадженні. Оскільки ЄРДР технічна система, оригінали доказів знаходяться у матеріалах кримінального провадження, що відкривались стороні захисту.
Також захисник ОСОБА_6 заявив усно клопотання про тимчасовий доступ до всіх матеріалів справ за клопотанням Генерального прокурора ОСОБА_23 від 21.08.2019 року про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дії (Далі НС(Р)Д) в кримінальному провадженні № 0000797 та за клопотанням Генерального прокурора ОСОБА_23 від 16.08.2019 року про надання дозволу на проведення НС(Р)Д в кримінальному провадженні № 0000797, що розглядались слідчим суддею ОСОБА_24 , а також до всіх матеріалів справи за клопотанням, погодженим прокурором САП ГПУ ОСОБА_25 від 16.08.2019 року про надання дозволу на проведення НС(Р)Д в кримінальному провадженні № 0000797, що розглядалось слідчим суддею ОСОБА_26 та перебувають у володінні апеляційного суду Київської області. При цьому, захисник посилався на те, що відповідні письмові клопотання стороною захисту уже подавалось на підготовчому судовому засіданні до Придніпровського районного суду м. Черкаси у даному провадженні і просив їх задовольнити. Клопотання мотивовані наступним.
Сторона захисту заявляє, що при ознайомленні з матеріалами справи в порядку ст. 290 КПК України, із заяви ОСОБА_10 про вчинення кримінального правопорушення, не вбачається, що обвинувачений висував незаконну вимогу надання неправомірної вигоди. А тому у слідчих суддів на момент винесення відповідних ухвал про проведення НС(Р)Д були відсутні докази про вчинення тяжкого чи особливого тяжкого кримінального правопорушення згідно вимог ч. 2 ст. 246 КПК України. Сторона захисту припускає, що в матеріалах розгляду клопотання про проведення НС(Р)Д можуть міститися інші докази, що слугували підставою для проведення НС(Р)Д. Також в матеріалах кримінального провадження відсутні додатки до клопотання про проведення НС(Р)Д. Оскільки таке клопотання не містить посилання на них та в самих матеріалах кримінального провадження немає таких додатків. До того ж, в ухвалах, постановлені слідчим суддею ОСОБА_24 , міститься посилання на Соснівський районний суд м. Черкас. Натомість у клопотаннях про проведення НС(Р)Д, за результатами розгляду яких було постановлено відповідні ухвали зазначається Соснівський районний суд Черкаської області. Необхідність отримання тимчасового доступу до таких відомостей пояснюється тим, що вони мають значення для виявлення обставин, що виправдовують обвинуваченого, а також обставин, що пом`якшують його покарання, та самі по собі і в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні. В тому числі, з метою проведення експертизи рукописного тексту, виконаного як в самих клопотаннях, так і в ухвалах з метою встановлення їх виконавця. Просив надати тимчасовий доступ саме обвинуваченому.
Інші учасники зі сторони захисту клопотання підтримали. Прокурор заперечував проти задоволення клопотань, відсутність додатків мотивував тими ж обставинами, як і щодо попередніх клопотань. Звернув увагу, що в матеріалах не буде жодної інформації, окрім самого клопотання та ухвали, оскільки додатки по клопотанням по НС(Р)Д надаються тільки для огляду слідчому судді і не залишаються у матеріалах. Крім того, не відомо чи такі матеріали розсекречені апеляційним судом Київської області.
При розгляді вищезазначених клопотань суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
В силу ч. 4, 5 ст. 132 КПК України для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
З цього приводу на запитання суду, сторона захисту пояснила, що звертались із клопотанням про ознайомлення з матеріалами справ № 760/21965/18 та № 760/21962/18 на стадії досудового розслідування даного кримінального провадження, однак їм було відмовлено з огляду на таємницю досудового розслідування. Після направлення обвинувального акту до суду уже не звертались. Оскільки вважають, що законодавство такого не передбачає. Так само, звертались із клопотанням про тимчасовий доступ до матеріалів справи № 760/21965/18 до слідчого судді на стадії досудового розслідування, однак їм відмовлено. Звертались до прокуратури і з приводу отримання відомостей із ЄРДР. Однак їм роз`яснено про можливість отримання такої інформації через тимчасовий доступ та на підставі ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст. 220, 221, 290 КПК України. До апеляційного суду Київської області із заявою про надання можливості ознайомитись із матеріалами відповідних справ взагалі не звертались.
Згідно із Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року за № 5076-VI адвокат наділений правом направлення адвокатських запитів.
Відповідно до ст. 24 цього ж Закону адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту. Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом. У разі якщо адвокатський запит стосується надання значного обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, строк розгляду адвокатського запиту може бути продовжено до двадцяти робочих днів з обґрунтуванням причин такого продовження, про що адвокату письмово повідомляється не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання адвокатського запиту.
Однак таким оперативним способом отримання необхідних відомостей сторона захисту не скористалась. А тому суд вважає, що можливо без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження (тимчасового доступу) отримати речі і документи, про які просить сторона захисту.
До того ж, відповідно до положень ст. 160 КПК України сторони кримінального провадження мають право звернутися до суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів. У клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) речі і документи, тимчасовий доступ до яких планується отримати; 4) підстави вважати, що речі і документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; 5) значення речей і документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні; 6) можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю; 7) обґрунтування необхідності вилучення речей і оригіналів або копій документів, якщо відповідне питання порушується стороною кримінального провадження.
Згідно з положеннями ч. 1, 2, 5, 6 ст. 163 КПК України після отримання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд здійснює судовий виклик особи, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, за винятком випадку, якщо сторона кримінального провадження, яка звернулася з клопотанням, доведе наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, клопотання може бути розглянуто слідчим суддею, судом без виклику особи, у володінні якої вони знаходяться.
Проаналізувавши наведені норми в сукупності, суд приходить до висновку, що клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів повинно бути подано саме до суду, що має його розглядати, та виключно у письмовій формі. В іншому разі не можливо виконати вимоги КПК України про судовий виклик особи, у володінні якої знаходяться такі речі і документи.
Однак, письмові клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів стороною захисту подані до Придніпровського районного суду м. Черкас, а не до Вищого антикорупційного суду. Зважаючи на те, що КПК України не передбачає можливості прийняття процесуальних рішень з приводу неналежного оформлення даного виду клопотань, а тільки вирішення їх за результатами розгляду, то суд перейшов до такого розгляду.
Проте, з огляду на те, що клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів заявлені Вищому антикорупційному суду стороною захисту виключно в усній формі, вони не підлягають задоволенню.
Власне, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи, зокрема, самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю. Доступ до речей і документів, що містять відомості, які становлять державну таємницю, не може надаватися особі, що не має до неї допуску відповідно до вимог закону.
Однак відомості, якими володіє апеляційний суд Київської області та про які просить сторона захисту, можуть містити державну таємницю. Оскільки стосуються проведення НС(Р)Д, відомості про факт та методи проведення яких не підлягають розголошення за винятком випадків, передбачених КПК України (ч. 1 ст. 246 КПК України). Натомість, сторона захисту відповідно до вимог ч. 5 ст. 132 КПК України не надала суду докази протилежного. Так само, обвинувачений повідомив суд, що не має допуску до державної таємниці.
Також, сторона захисту не довела, що документи, про які вони просять, самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подаються клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні. Адже, саме по собі посилання на дане формулювання, не доводить таке твердження та є формальним.
Натомість, всі аргументи щодо необхідності відомостей, про які клопоче сторона захисту, зводяться фактично до оцінки доказів, здійснення якої не можливе на стадії підготовчого судового засідання. Така оцінка у випадку очевидної недопустимості доказу буде здійснена судом під час судового розгляду, у всіх інших випадках в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення (ст. 89 КПК України).
Зокрема, і в рішеннях ЄСПЛ у справі «Якуба проти України», заява № 1452/09, та «Matanovic v. Croatia», заява № 2742/12, на які посилається сторона захисту, іде мова не про будь-які відомості, а тільки ті, які можуть суттєво вплинули на обвинувачення та суд вправі очікувати від обвинуваченого наведення певних аргументів у своєму клопотанні, а також перевірити обґрунтованість цих аргументів.
Натомість, у даному провадженні у своїх клопотаннях сторона захисту посилається на докази, які нібито можуть існувати і які не містяться у матеріалах провадження.
Однак, відповідно до презумпції невинуватості сторона захисту не повинна турбуватися про збирання всіх відомостей, які мають хоча б побічний стосунок до провадження і не відповідають критеріям доказів. Оскільки не зобов`язані доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення. А усі сумніви щодо доведеності вини особи будуть все одно тлумачитися на користь такої особи (ст.17 КПК України).
Водночас, суд не може допустити до провадження ті дані, які не відповідають критеріям доказів. Оскільки доказами в кримінальному провадженні є не будь-які фактичні дані, а дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ч. 1 ст. 84 КПК України). Тим паче, шляхом застосування заходів забезпечення кримінального провадження, які повинні застосовуватись з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження (ст. 131 КПК України).
З огляду на вищевикладене, у задоволенні клопотань про тимчасовий доступ до речей і документів належить відмовити.
На підставі викладеного, керуючись статтями 22, 31, 33-1, 84, 132, 160, 163, 314, 314-1, 315, 317, 243, 369, 372 КПК України, ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року за № 5076-VI, суд
п о с т а н о в и в:
призначити судовий розгляд кримінального провадження № 0000797 стосовно обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, колегіально судом у складі трьох суддів у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Вищого антикорупційного суду (м. Київ, проспект Перемоги, 41) на 21 жовтня 2019 року після закінчення підготовчого судового засідання.
Судовий розгляд проводити за участі прокурора, захисників та обвинуваченого.
Задовольнити клопотання захисника ОСОБА_6 та прокурора про виклик та допит свідків.
Викликати та допитати під час судового розгляду свідків обвинувачення: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , та свідків захисту: ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 .

Доручити Філії Центру пробації в Черкаській області скласти у строк до 11 листопада 2019 року досудову доповідь стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 .
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про тимчасовий доступ до всіх матеріалів справи № 760/21964/18, що перебуває у володінні Солом`янського районного суду м. Києва, відмовити.
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про тимчасовий доступ до всіх матеріалів справи № 760/21962/18, що перебуває у володінні Солом`янського районного суду м. Києва, відмовити.
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про тимчасовий доступ до всіх матеріалів справи № 760/21965/18, що перебуває у володінні Солом`янського районного суду м. Києва, відмовити.
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про тимчасовий доступ до всіх матеріалів справи за клопотанням Генерального прокурора ОСОБА_23 від 21.08.2019 року про надання дозволу на проведення НСРД в кримінальному провадженні №0000797, що розглядалось слідчим суддею ОСОБА_24 та перебуває у володінні апеляційного суду Київської області, відмовити.
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про тимчасовий доступ до всіх матеріалів справи за клопотанням Генерального прокурора ОСОБА_23 від 16.08.2019 року про надання дозволу на проведення НСРД в кримінальному провадженні №0000797, що розглядалось слідчим суддею ОСОБА_24 та перебуває у володінні апеляційного суду Київської області, відмовити.
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про тимчасовий доступ до всіх матеріалів справи за клопотанням, погодженим прокурором САП ГПУ ОСОБА_25 від 16.08.2019 року про надання дозволу на проведення НСРД в кримінальному провадженні №0000797, що розглядалось слідчим суддею ОСОБА_26 та перебуває у володінні апеляційного суду Київської області, відмовити.
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про тимчасовий доступ до всіх відомостей, які в Єдиному реєстрі досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0000797 від моменту внесення і до закінчення досудового розслідування 21.02.2019 року, що перебуває у володінні Генеральної прокуратури України, відмовити.

Надати стороні захисту можливість ознайомитись з матеріалами кримінального провадження №0000797 під час судового розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуюча ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3