печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 жовтня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Києві заяву старшого слідчого ОВС ГСУ НП України ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районногосуду міста Києва від 24 травня 2019 року у справі № 757/10581/19-к, -

В С Т А Н О В И В :
До Печерського районного суду міста Києва надійшла заява старшого слідчого ОВС ГСУ НП України ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення у формі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24 травня 2019 року у справі № 757/10581/19-к.
Як на підставу звернення до слідчого судці з заявою слідчий посилається на положення ст. 380 КПК України та просить слідчого суддю роз`яснити порядок виконання ухвали слідчого судді у справі № 757/10581/19-к.
В судове засідання учасники розгляду не з`явилися, про місце і час розгляду заяви повідомлялися належним чином. Від представника заінтересованої особи надійшло клопотання про розгляд заяви за його відсутності та письмові заперечення.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалась фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду заяви слідчим суддею.

У відповідності до ч. 2 ст. 380 КПК України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації учасниками розгляду, їх процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання їх явки не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у відсутність не з`явившихся осіб.

Вивчивши зміст заяви про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24 травня 2019 року у справі № 757/10581/19-к, слідчий суддя дійшов висновку, що подана заява не підлягає задоволенню з приведених нижче підстав.
Так, підстави та порядок роз`яснення судового рішення встановлені ст. 380 КПК України.
Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення. У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.
Відповідно до ч. 1 вищевказаної статті, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
При цьому, суд, здійснюючи роз`яснення судового рішення, викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення. У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.
Отже, предметом роз`яснення є судове рішення, прийняте судом, при цьому, враховуючи значення слів «за заявою учасника судового провадження», слід зробити висновок, що таке рішення приймається під час судового провадження.
Роз`яснення судового рішення є одним із способів усунення його недоліків, які стосуються недотримання його ясності та визначеності, а тому судове рішення не може містити положень, що викликають суперечки під час його виконання.
У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.
Постановою прокурора прокуратури Шевченківського району м. Києва ОСОБА_4 від 24.06.2015 року було закрите кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0007660 від 30 квітня 2013 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 24 травня 2019 року у справі № 757/10581/19-к скасовано постанову слідчого Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 від 23 січня 2019 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання директора ТОВ «ФОРТІНБРАС» ОСОБА_6 від 23 січня 2019 року про закриття кримінального провадження № 0007660.
Зобов`язано слідчого Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 або іншого слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0007660 вчинити дії, передбачені п. 9-1 ч. 1, ч. 4 ст. 284 КПК України.
Як вбачається з матеріалів провадження ухвала слідчого судді набрала законної сили, а отже підлягає виконанню всіма особами, яких вона стосується.
Судом встановлено, що на даний час вищевказане рішення суду слідчим не виконано, зазначене підтверджується ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2019 року у справі № 757/50321/19-к встановлено, що ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24 травня 2019 року у справі № 757/10581/19-к не виконана.
Окрім того, суд вважає необхідним звернути увагу ініціатора заяви про роз`яснення судового рішення, що відповідно до ст. 1291 Конституції України судові рішення ухвалюються іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.
Відповідно до ч. 1 ст. 532 КПК України, вирок або ухвала суду першої інстанції, ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Слідчий у своїй заяві додатково посилається на постанову прокуратури Шевченківського району м. Києва від 17 листопада 2015 року про скасування постанови про закриття вищевказаного кримінального провадження. Згідно вказаної постанови було скасовано постанову прокурора прокуратури Шевченківського району м. Києва ОСОБА_7 , про закриття кримінального провадження за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 382, ч. 4 ст. 190 КК України, а не прокурора прокуратури Шевченківського району міста Києва ОСОБА_4 .
Тобто в постанові від 17 листопада 2015 року на яку посилається слідчий є посилання на статтю кримінального закону за ознаками якої не проводилось досудове розслідування в рамках кримінального провадження, також прокурор ОСОБА_7 не приймав відповідної постанови про закриття кримінального провадження 24 червня 2015 року.
Всі ці доводи слідчого, які викладені в заяві про роз`яснення судового рішення вже були предметом неодноразового судового розгляду в апеляційній інстанції.
З матеріалів справи № 757/10581/19-к вбачається, що ухвалами Київського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року апеляційну скаргу прокурора Генеральної прокуратури України ОСОБА_8 - залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05 червня 2019 року, якою відмовлено у відкритті кримінального провадження за заявою прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення генеральної прокуратури України ОСОБА_8 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24 травня 2019 року у справі № 757/10581/19-к за скаргою директора ТОВ «Фортінбас» ОСОБА_6 на постанову слідчого ГСУ Національної поліції України ОСОБА_5 від 23 січня 2019 року та зобов`язання вчинити дії - без зміни; Апеляційну скаргу прокурора Генеральної прокуратури України ОСОБА_8 - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24 травня 2019 року, якою скасовано постанову слідчого Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 від 23 січня 2019 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання директора ТОВ «Фортінбрас» ОСОБА_6 від 23 січня 2019 року про закриття кримінального провадження № 0007660 та зобов`язано слідчого Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 або іншого слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0007660 вчинити дії, передбачені п. 9-1 ч. 1, ч. 4 ст. 284 КПК України - без зміни.
У численних рішеннях, зокрема, у рішенні у справі «Рябих проти Росії», Європейський суд з прав людини зазначив, зокрема: «Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване статтею 6 § 1 Конвенції, має тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, яка декларує верховенство права як спільну спадщину Договірних Держав. Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який вимагає, серед іншого, щоб коли суди остаточно вирішили справу, їхні рішення не могли бути поставлені під сумнів.
Правова визначеність передбачає повагу до принципу res judicata, тобто принципу остаточності (finality) судового рішення. Цей принцип передбачає, що жоден учасник процесу не вправі вимагати перегляду остаточного і обов`язкового рішення, лише з метою повторного або нового розгляду справи. Повноваження вищих судів на перегляд справи мають використовуватися для виправлення судових помилок чи порушень у відправленні правосуддя, але не для нового розгляду справи. Перегляд не може використовуватися як повторна апеляція і сама по собі можливість існування двох різних поглядів на справу не може бути підставою для перегляду. Відступ від цього принципу є виправданим лише у випадку, якщо зумовлений обставинами суттєвого та вагомого характеру» (пункти 51-52).
Таким чином суд приходить до висновку, що підстав не виконувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24 травня 2019 року у справі № 757/10581/19-к у слідчого немає.
Згідно ч. 2 ст. 21, ст. 533 КПК України, вирок або ухвала суду, які набрали законної сили, обов`язкові для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягають виконанню на всій території України.
Вимоги ч. 1 ст. 534 КПК України передбачають, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Тобто, згідно ч. 1 ст. 372, ч. 1 ст. 534 КПК України визначати у самому судовому рішенні (ухвалі) спосіб, строки і порядок його виконання є правом слідчого судді у разі, якщо він дійшов висновку про існування такої необхідності.
Судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, підлягає безумовному виконанню, що передбачено ч. 2 ст. 534 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 21 КПК України вирок та ухвала суду, що набрали законної сили в порядку, визначеному цим Кодексом, є обов`язковими і підлягають безумовному виконанню на всій території України.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
За приписами до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, який, зокрема, в рішенні у справі «Шмалько проти України» від 20 липня 2004 року вказав, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду (пункт 43).
Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [GC], заява № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).
За приписами ч. 3 ст. 110 КПК України рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне.
Відповідно до пункту 9-1 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо існує нескасована постанова слідчого, прокурора про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 4, 9 цієї частини, у кримінальному провадженні щодо того самого діяння, що розслідувалося з дотриманням вимог щодо підслідності. Учасники кримінального провадження мають право заявляти клопотання слідчому, прокурору про закриття кримінального провадження за наявності передбачених цим пунктом підстав.
Абзацом другим ч. 4 ст. 284 КПК України встановлено, що слідчий приймає постанову про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 4, 9, 9-1 частини першої цієї статті, якщо в цьому кримінальному провадженні жодній особі не повідомлялося про підозру.
Суд звертає увагу заявника, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24 травня 2019 року, залишеною без змін ухвалою апеляційного суду міста Києва від 20 серпня 2019 року у справі № 757/10581/19-к встановлено та чітко вказано, що слідчому необхідно вчинити дії, передбачені п. 9-1 ч. 1, ч. 4 ст. 284 КПК України, що за своєю суттю зводиться до прийняття процесуального рішення, тобто постанови про закриття кримінального провадження № 0007660 від 30 квітня 2013 року з вищевказаних підстав.
Крім того, слідчим суддею встановлено, що у заяві про роз`яснення ухвали слідчого судді слідчим фактично порушується питання, щодо не зазначеного в ухвалі порядку виконання прийнятого судового рішення, що не охоплюється нормою ч. 1 ст. 380 КПК України.
Оскільки ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24 травня 2019 року у справі № 757/10581/19-к, є повністю зрозумілою, а при виконанні ухвали слідчого судді слідчий повинен дотримуватися вимог КПК України, слідчий суддя не знаходить підстав для роз`яснення указаної ухвали у порядку ст. 380 КПК України та приходить до висновку про відмову старшому слідчому ОВС ГСУ НП України ОСОБА_3 в задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення у формі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24 травня 2019 року у справі № 757/10581/19-к.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 309, 380 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Відмовити старшому слідчому ОВС ГСУ НП України ОСОБА_3 в задоволенні його заяви про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24 травня 2019 року у справі № 757/10581/19-к.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1