н/п 1-кс/640/6651/19
встановив:
24.05.2019 о 17.14 год. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання заступника начальника першого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_2 , погоджене із прокурором відділу 04/5 прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході проведення обшуку в нежитлових приміщеннях, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено майно (комп`ютерну техніку, засоби зв`язку, зброю), належне ОСОБА_4 , зазначене у вказаному клопотанні; місцем зберігання речей та документів відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ від 19.11.2012 №1104, визначити СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Строки звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна чітко врегульовані в ст. 171 КПК України.
Так, відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
За змістом клопотання сторона обвинувачення просить накласти арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку 16.05.2019, за адресою: АДРЕСА_1 .
З наданих до клопотання матеріалів встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02.05.2019 надано дозвіл на проведення обшуку місця мешкання ОСОБА_4 кв. АДРЕСА_2 , належної ОСОБА_5 .
На підставі вказаної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02.05.2019, 16.05.2019 з 11.20 год. до 15.05 год. проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого, згідно протоколу обшуку від 16.05.2019, вилучено майно, зазначене у даному клопотанні сторони обвинувачення.
Після проведення вказаного обшуку 16.05.2019, прокурор, на виконання вимог абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, повинен був звернутися до суду протягом 48 годин після вилучення майна, тобто до 15.05 год. 18.05.2019, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.
Натомість, як встановлено вище, клопотанням про арешт майна надійшло до суду лише 24.05.2019 о 17 год. 14 хв., тобто, з пропуском визначеного строку. Зі змісту клопотання слідує, що сторона обвинувачення 18.05.2019 вже зверталася до суду з клопотанням про арешт вказаного майна, та ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 20.05.2019 клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків.
Однак, така ухвала слідчого судді на підтвердження того, що сторона обвинувачення вже зверталася з вказаним клопотанням до суду, та що таке клопотання судом було повернуто прокурору, до матеріалів клопотання не залучена. Клопотання про поновлення строку на звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, з посиланням на поважність причин його пропуску, як і доводів на підтвердження дотримання цього строку з посиланням на відповідні докази, не заявлено.
Крім того, за змістом ч. 2 ст. 64-2 КПК України, із клопотанням про арешт майна, щодо майна третьої особи, звертається до суду прокурор.
Тобто, із клопотанням про накладення арешту на майно, яке належить третій особі, може звернутися до суду прокурор. Однак, як зазначено вище, із вказаним клопотанням про арешт майна звернувся заступник начальника першого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_2 за погодженням із прокурором.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 7, 64-2, 170 - 173 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1