"24" жовтня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю скаржника - ОСОБА_3 ,
23.10.2019 до суду надійшла ОСОБА_3 , у якій скаржник просить:
1.Скасувати постанову слідчого Київського ВП ГУНП у Харківській області ОСОБА_5 від 09.10.2019 року.
-Звернутись до слідчого судді з клопотанням про призначення та проведення психологічної експертизи проведення якої доручити На вирішення експерту поставити наступні питання:
1) Які індивідуально-психологічні особливості має підекспертна особа - потерпілий ОСОБА_3 , 1987 р.н.?
2) Чи має підекспертна особа зміни в емоційному стані, індивідуально- психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню її як особистості і виникли внаслідок впливу певних обставин, а саме обставин за яких було вчинено кримінальне правопорушення відносно потерпілого ОСОБА_3 .?
3) Чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для потерпілого ОСОБА_3 ? Якщо так, то чи завдані ОСОБА_3 страждання (моральна шкода)?
4) Якщо потерпілому ОСОБА_3 завдані страждання (моральна шкода), який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?
5) Які індивідуально-психологічні особливості має підекспертна особа - дружина потерпілого ОСОБА_3 . ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .?
6) Чи має підекспертна особа зміни в емоційному стані, індивідуально- психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню її як особистості і виникли внаслідок впливу певних обставин, а саме обставин за яких було вчинено кримінальне правопорушення відносно потерпілого ОСОБА_3 .?
7) Чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .? Якщо так, то чи завдані ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 страждання (моральна шкода)?
8) Якщо особі ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 завдані страждання (моральна шкода), який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?
3.Витребувати та долучити до матеріалів справи матеріали службового розслідування відносно працівників патрульної поліції які здійснювали перевірку за викликом ОСОБА_7 17 липня 2018 року на номер 102 з приводу скоєння ДТП громадянином ОСОБА_8 за участі автомобілів ДЕО НАНОС, д/н НОМЕР_1 та Фіат Добло, моделі 2012 року, реєстраційний номер НОМЕР_2 напроти буд. № 62 по вул. Н. Ужвій у м. Харків.
У судовому засіданні скаржник доводи скарги підтримав у повному обсязі, з підстав, викладених у скарзі.
Слідчий Київського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував, оскаржувану постанову вважав законною та обгрунтованою. Крім того вказав, що проведення у кримінальному провадженні психологічної експертизи жодним чином не впливає на проведення досудового розслідування.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши документи та оцінивши докази за скаргою, приходить до наступного.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, а саме: рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
У главах 20, 21 КПК України міститься вичерпний перелік відповідно слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.
Частиною 1 ст. 223 КПК України визначено, що слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети (ч. 2 ст. 223 КПК України).
09.10.2019 потерпілий ОСОБА_3 звернувся до слідчого Київського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 з клопотанням, у якому просив звернутися до слідчого судді з клопотанням про призначення та проведення психологічної експертизи (а.с.6-8).
Відповідно до ч.1 ст. 242 КПК України ( в редакції чинній на час розгляду слідчим клопотання) експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Як вбачається з наданих матеріалів, у кримінальному провадженні була проведена судово-медична експертиза щодо спричинення потерпілому ОСОБА_3 тілесних ушкоджень, а ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України, тобто умисному середньої тяжкості тілесному ушкодженні.
Тобто, ступінь тяжкості тілесних ушкоджень потерпілого встановлено органом досудового розслідування.
Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого, що проведення психологічної експепртизи відносно потерпілого, жодним чином не вплине на проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні.
Більш того, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що слідчий є процесуально незалежною особою, яка відповідно до ч.2 ст. 40 КПК самостійно вирішує необхідність проведення слідчих (розшукових) дій.
Враховуючи викладене вище, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги ОСОБА_3 .
Разом з тим, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити скаржнику, що згідно ч. 1 ст. 242 КПК України (в редакції Закону України № 187-IХ від 04.10.2019, який опубліковано у державному друкованому засобі масової інформації «Голос України» 16.10.2019), експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 243 КПК України (в редакції Закону України № 187-IХ від 04.10.2019, який опубліковано у державному друкованому засобі масової інформації «Голос України» 16.10.2019), експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.
Згідно абз. 3 ч. 1 ст. 143 КПК України (в редакції Закону України № 187-IХ від 04.10.2019, який опубліковано у державному друкованому засобі масової інформації «Голос України» 16.10.2019), експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.
Частиною 3 ст. 307 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 110, 242, 243, 303, 304, 307, 309, 372, 376 ч.2 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1