Справа № 697/972/18
Номер провадження № 1-кп/699/49/19
УХВАЛА
щодо строків судового розгляду

03.06.2019 року м. Корсунь-Шевченківський

Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Корсуні-Шевченківському Черкаської області кримінальне провадження щодо обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст.185, ч.1 ст.263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що він будучи раніше судимим Деснянським районним судом м. Києва за ч.2 ст.186 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування призначеного покарання з іспитовим строком на 2 роки, маючий відповідно до ст. 89 КК України не зняту та не погашену судимість, на шлях виправлення та перевиховання не став, повторно вчинив умисні злочини проти власності.

Так, ОСОБА_4 28 березня 2018 року, близько 14 год. 00 хв., діючи умисно, повторно, переслідуючи мету таємного викрадення чужого майна, проник через ворота на територію ПАТ «НАСК «Оранта», яка розташована за адресою: вул.. Героїв Небесної Сотні, 4, м. Канів Черкаської області, після чого розбив шибку у вікні та через вікно таємно проник до приміщення адміністративної будівлі ПАТ «НАСК «Оранта», з якої скоїв крадіжку 219 кг. макулатури вартістю 2 грн. 40 коп. за 1 кг. на загальну суму 525 грн. 60 коп., чим заподіяв ПАТ «НАСК «Оранта» майнової шкоди на вказану суму.

Крім того, він же, в період часу з 04 год. 00 хв. 30 березня 2018 року, по 05 год. 00 хв. 31 березня 2018 року, діючи умисно, повторно, переслідуючи мету таємного викрадення чужого майна, з приміщення адміністративної будівлі ПАТ «HACK «Оранта», яка розташована за адресою: вул. Героїв Небесної Сотні, 4, м. Канів, Черкаської області, скоїв крадіжку 20 металевих кутників розмірами 25 х 25 мм., товщиною 3 мм., довжиною по 6 метрів кожний, ринкова вартість яких, згідно висновку експерта № 10/195 від 24.05.2018 становить 167 грн. 10 коп. за 1 шт. на загальну суму 3342 грн., чим заподіяв ПАТ «HACK «Оранта» майнової шкоди на вказану суму.

Крім того, він же, на початку червня 2018 року, перебуваючи в м. Каневі Черкаської області, в яру біля річки Дунаєць, незаконно, шляхом знахідки придбав металевий предмет, який згідно висновку судової вибухотехнічної експертизи № 5/56 від 18.06.2018, являється корпусом бойової ручної оборонної осколкової гранати Ф-1, який споряджений конструктивно оформленим зарядом бризантної вибухової речовини нормальної потужності - тротилом масою 50-56 грамів, та 43 патрона, які згідно висновку судової балістичної експертизи № 1/1363 від 15.06.2018, являються боєприпасами до нарізної вогнепальної зброї - 9-мм патронами «Парабеллум» промислового виробництва (двадцять п`ять - підприємства «Sellier & Bellot JSC» Чехія; вісімнадцять - КНВО «ФОРТ», Україна), які придатні для стрільби. Дані предмети, в подальшому переніс до місця свого проживання, що знаходиться по АДРЕСА_1 , де незаконно зберігав без передбаченого законом дозволу до моменту виявлення та вилучення працівниками поліції 12.06.2018 року, близько 15.00 години.

Крім того, він же, 29.07.2018 року, близько 01 год. 00 хв., перебуваючи в м. Канів, Черкаської області, діючи умисно, повторно, переслідуючи мету таємного викрадення чужого майна, з метою особистого збагачення, шляхом віджиму дверей, проник до підвального приміщення магазину ФОП «Пересунько», що розташований по АДРЕСА_2 , звідки таємно викрав перфоратор марки «Світязь СП 26-10 Р» вартістю 1104,66 грн., кутову шліфувальну машинку марки «FORTE EG 16-180» вартістю 1076,66 грн., компресор марки «Міоl 81-152» вартістю 2784,33 грн., відповідно до висновку експерта № 10/709 від 12.11.2018, металевий возик вартістю 800 грн., електродриль вартістю 500 грн. та ресору до автомобіля «Iveco» вартістю 800 грн., чим заподіяв потерпілому ОСОБА_6 майнову шкоду на загальну суму 7065,65 грн.

Під час розгляду кримінального провадження обвинувачений ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням щодо дотримання розумних строків судового розгляду кримінального провадження, мотивуючи його тим, що він має негативний стан здоров`я, на його утриманні перебуває неповнолітня дитина-інвалід.
Захисник підтримав клопотання обвинуваченого, просив його задовольнити.
Прокурор вважав, що клопотання обвинуваченого не підлягає до задоволення оскільки справа є складною, обвинуваченому інкримінуються декілька епізодів вчинення злочинів, внаслідок чого існує тривалий розгляд кримінального провадження.

За таких обставин, вислухавши думку учасників судового розгляду, враховуючи положення ч. 1 ст. 114 КПК України, суд вважає за доцільне для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку необхідно встановити строк для подачі до суду доказів у інкримінованих обвинуваченому кримінальних правопорушеннях.

Для визначення розумності строків кримінального провадження важливе значення має не тільки судове провадження у суді першої інстанції, а й провадження в апеляційній та касаційній інстанціях. У п.97 рішення ЄСПЛ від 16.09.2010р. у справі «Вітрук проти України» зазначено, що «в кримінальних справах «розумний строк», передбачений п. 1 ст. 6 Конвенції, починається з того часу, коли особі було «пред`явлено обвинувачення», тобто, іншими словами, з моменту офіційного повідомлення заявника компетентним органом про те, що він обвинувачується у вчиненні злочину. Це визначення також застосовується до питання, чи мало місце «суттєве погіршення становища [підозрюваного]», чи ні. Щодо закінчення «відповідного строку», то в кримінальних справах період, передбачений п.1 ст.6 Конвенції, включає весь строк провадження у справі, у тому числі перегляд рішення в апеляції (п.70 рішення ЄСПЛ у справі «Меріт проти України» (Merit v. Ukraine))».

Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених, підсудних та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.

У п.116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009р. у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів». При цьому ЄСПЛ зазначає, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь судді в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінально-процесуального законодавства самі по собі не суперечать чинному законодавству, але не можуть призводити до порушення права особи на судочинство в розумний строк (рішення ЄСПЛ від 13.07.1983р. у справі «Цимерман і Штайген проти Швейцарії»). Не може також бути виправданням збільшення строків судового розгляду відсутність достатньої кількості суддів та їх перевантаженість. Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п.1 ст.6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж «розумного строку» (рішення від 06.09.2005р. у справі «Павлюлінець проти України»).

Вимоги оперативності розгляду кримінальних проваджень у справах, по яких підсудний тримається під вартою, грунтуються на підвищених вимогах до розумного строку розгляду (з урахуванням виключного ступеня обмеження права особи на свободу). Усталена правова позиція ЄСПЛ із зазначеного питання наведена у п.90 рішення у справі «Тодоров проти України»: «Суд також зазначає, що протягом усього кримінального провадження заявник у цій справі тримався під вартою, що вимагало від державних органів, які розглядали справу, особливу сумлінність у здійсненні правосуддя без затримок (див., наприклад, п.83 рішення у справі «Смірнова проти Росії» (Smirnova v. Russia) та п.31 рішення від 31.01.2006р. у справі «Юртаєв проти України» (Yurtayev v. Ukraine))».

Вимоги про дотримання розумних строків провадження законодавчо закріплені у ст. 28 КПК України та відповідають існуючій практиці Європейського суду з прав людини та нормам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно дотримання прав людини у цій сфері. Зокрема, відповідно до ч.4 ст. 28 КПК України кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою, неповнолітньої особи має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово. Підвищені вимоги до судового розгляду кримінальних справ у порядку КПК 1960 р. грунтуються на існуючій практиці ЄСПЛ та мають враховуватися судами з огляду на положення ст. 17 Закону України від 23.02.2006р. № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

Частиною 1 статті 318 КПК України передбачено, що судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку.

Статтею 332 визначено, що судовий розгляд відбувається безперервно, крім часу, призначеного для відпочинку.

Не вважаються порушеннями безперервності судового розгляду випадки відкладення судового засідання внаслідок:

1) неприбуття сторони або інших учасників кримінального провадження;

2) складення та погодження прокурором процесуальних документів щодо відмови від підтримання державного обвинувачення, зміни обвинувачення або висунення додаткового обвинувачення;

3) підготовки захисту обвинуваченого від зміненого чи додаткового обвинувачення;

4) підготовки потерпілого для підтримання обвинувачення в суді, якщо прокурор відмовився від підтримання державного обвинувачення;

5) проведення дослідження речових доказів за місцем їх знаходження, огляду на місці;

6) проведення експертизи у випадках та порядку, передбачених статтею 332 цього Кодексу;

7) надання доступу до речей чи документів або доручення проведення слідчих (розшукових) дій у випадках та порядку, передбачених статтею 333 цього Кодексу.

Суд, враховуючи той факт, що справа в провадженні Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області знаходиться з грудня 2018 року, а дослідження доказів триває з порушенням вимог розумності строку, встановлює строк подачі доказів сторони обвинувачення не пізніше 03 липня 2019 року.

Керуючись ст.28, 318, 322 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 щодо дотримання розумних строків судового розгляду кримінального провадження задовольнити частково.

Зобов*язати прокурора у кримінальному провадженні щодо обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст.185, ч.1 ст.263 КК України, представити докази сторони обвинувачення не пізніше 03 липня 2019 року.
Копію ухвали вручити учасникам судового розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1