Справа №621/3139/19
Пр. №1-кс/621/1127/19
Ухвала
Іменем України

25 жовтня 2019 року м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської області у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Змієві клопотання слідчого Зміївського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , про арешт тимчасово вилученого майна,
в с т а н о в и в :
Слідчий ОСОБА_4 , у провадженні якого знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000939 від 23.10.2019, за ознаками злочину, передбаченого частиною 2 статті 296 Кримінального кодексу України, звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, а саме: телефон Хіаоmі Redmi 6А блакитного з білим кольору; телефон Хіаоmі Redmi 6А чорного кольору; ключі від автомобіля з блоком сигналізації; блокнот коричневого кольору з написом SHUTONG; блокнот FRONT VIEW; блокнот червоного з чорним кольору з написом Notebook; поліс АО/1931347, що належить потерпілому ОСОБА_6 .
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 23.10.2019 до Зміївського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заяву від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що група осіб здійснила щодо нього та його сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 хуліганські дії.
23.10.2019 слідчим відділом Зміївського ВП ГУНП в Харківській області відомості за даним фактом внесено до ЄРДР за № 0000939 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною 2 статті 296 Кримінального кодексу України.
24.10.2019 проведено огляд місця події на території Великогомільшанської сільської ради Зміївського району Харківської області, а саме, згідно координаті карти Google: 49°3259.1№ НОМЕР_1 , де ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , добровільно видав працівникам поліції речі, що належать потерпілому ОСОБА_6 , а саме:
телефон Хіаоmі Redmi 6А блакитного з білим кольору; телефон Хіаоmі Redmi 6А чорного кольору; ключі від автомобіля з блоком сигналізації; блокнот коричневого кольору з написом SHUTONG; блокнот FRONT VIEW; блокнот червоного з чорним кольору з написом Notebook; поліс АО/1931347.
Вищезазначене майно вилучено та направлено до Зміївського ВП, яке у подальшому було передано ОСОБА_6 під розписку про збереження.
Приймаючи до уваги, що тимчасово вилучене майно: телефон Хіаоmі Redmi 6А блакитного з білим кольору; телефон Хіаоmі Redmi 6А чорного кольору; ключі від автомобіля з блоком сигналізації; блокнот коричневого кольору з написом SHUTONG; блокнот FRONT VIEW; блокнот червоного з чорним кольору з написом Notebook; поліс АО/1931347 можуть зберегти сліди злочину та можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні, слідчий просить задовольнити клопотання.
Прокурор на задоволенні клопотання наполягав та просив накласти арешт на тимчасово вилучене майно.
Володілець майна ОСОБА_9 на розгляд клопотання не з`явився, про час та місце розгляду повідомлявся належним чином.
Неприбуття вказаних осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
З урахуванням положень частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України, судове засідання проведено без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів.
Згідно з частиною 1 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
На підтвердження клопотання надано слідчим надано копії матеріалів кримінального провадження: витягу з ЄРДР щодо кримінального провадження № 0000939 від 23.10.2019 за частиною 2 статті 296 Кримінального кодексу України; протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 23.10.2019; протоколу огляду місця події від 23.10.2019; розписку про отримання речей на відповідальне зберігання від 23.10.2019; протоколу допиту потерпілого від 23.10.2019.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, дослідивши додані до нього документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до частини 5 статті 132 Кримінального процесуального кодексу України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно вимог п. 1 частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом частини 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до частини 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до частини 11 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Метою накладання арешту на майно: телефон Хіаоmі Redmi 6А блакитного з білим кольору; телефон Хіаоmі Redmi 6А чорного кольору; ключі від автомобіля з блоком сигналізації; блокнот коричневого кольору з написом SHUTONG; блокнот FRONT VIEW; блокнот червоного з чорним кольору з написом Notebook; поліс АО/1931347, які вилучені 23.10.2019 під час огляду місця події - є збереженням речових доказів, а саме запобігання їх приховування, знищення, перетворення, відчуження.
Підставою для арешту майна є те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, передбаченого частиною 2 статті 296 Кримінального кодексу України.
Разом з тим, відповідно до частини 4 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.
За вказаних обставин, слідчий суддя вважає, що майно на яке необхідно накласти арешт належить передати його володільцю ОСОБА_6 і до вирішення питання по суті, заборонити останньому та іншим особам вчиняти будь-які дії, спрямовані на приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню шляхом накладення арешту на тимчасово вилучене під час огляду місця події 23.10.2019.
Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
Керуючись статтями 131, 132, 170, 172, 173, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в :
Клопотання слідчого Зміївського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене під час проведення огляду місця події 23.10.2019 майно, а саме:
1) телефон Хіаоmі Redmi 6А блакитного з білим кольору;
2) телефон Хіаоmі Redmi 6А чорного кольору;
3) ключі від автомобіля з блоком сигналізації;
4) блокнот коричневого кольору з написом SHUTONG;
5) блокнот FRONT VIEW;
6) блокнот червоного з чорним кольору з написом Notebook;
7) поліс АО/1931347;
Зазначене в ухвалі майно передати під розписку на відповідальне зберігання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , заборонивши останньому до вирішення питання по суті вчиняти будь-які дії, спрямовані на приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження арештованого майна.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Зміївського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 .
Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1