Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/9282/19
У Х В А Л А

"01" листопада 2019 р. м. Біла Церква
Білоцерківський міськрайонний суд Київської області:
у складі: головуючого - судді: ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Біла Церква питання про виправлення описки в ухвалі Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.10.2019 про привід обвинуваченого у кримінальному провадженні №0001721 від 17.06.2019 відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,

У С Т А Н О В И В:

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.10.2019 по кримінальному провадженню № 0001721 від 17.06.2019 відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України застосовано привід до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судом встановлено, що при постановленні ухвали в резолютивній частині було допущено описку, а саме помилково зазначено дату здійснення приводу в судове засідання як 02.11.2019, замість дійсної - 02.12.2019, що вимагає виправлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 379 питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Учасники провадження повідомленні про дату та час судового засідання належним чином, причини неявки суду не відомі.

У відповідність до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, суд вважає, що допущена описка підлягає виправленню.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власної ініціативи або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) помилка в ухвалі, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити описку.

Керуючись ст. 379 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описку в ухвалі Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.10.2019 по справі № 357/9282/19, по провадженню № 1-кп/357/1311/19 відносно ОСОБА_3 , зазначивши в резолютивній частині ухвали дату здійснення приводу обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як 02.12.2019.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1