"01" жовтня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
В ході досудового слідства було встановлено, що 07.05.2018 до СУ ГУНП в Харківській області надійшла інформація про те, що на території м. Харкова громадяни ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , займаються незаконним придбанням, зберіганням та збутом особливо небезпечних наркотичних засобів «амфітамін», PVP, «метадон» та «канабіс» шляхом безпосереднього контакту з нарко-споживачами або шляхом безконтактної передачі через так звані «закладки», отримуючи при цьому грошові кошти на банківську картку.
09.08.2019 надійшов рапорт співробітників УПН ГУНП в Харківській області про те, що в ході проведення негласних слідчих (розшукових дій), аналізу руху по банківській картці, яку використовує ОСОБА_6 та ОСОБА_7 встановлено ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , та що останній набуває наркотичні засоби для подальшої реалізації та особистого вживання у кількості близько 6-20 чеків (дозувань) 2-3 рази на тиждень. Кошти за придбаний товар ОСОБА_8 віддає готівкою чи перераховує ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на банківську картку.
Прокурор вважає, що вказані речі та предмети є безпосереднім об`єктом кримінального правопорушення, а також є речовими доказами у кримінальному провадженні, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Прокурор вважає, що з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речового доказу, проведення відповідних експертиз, виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно, оскільки є загроза приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження вказаного майна, що недопустимо та унеможливить подальше розслідування та прийняття законного рішення по кримінальному провадженню.
Прокурор до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
Власник майна ОСОБА_8 до судового засідання не з`явився, до суду надано заяву від захисника ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_10 про розгляд клопотання за їх відсутності.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та прокурора.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
25.09.2019 ОСОБА_11 вручене повідомлення про підозру, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
25.09.2019 ОСОБА_7 вручене повідомлення про підозру, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч.1 ст.321 КК України.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що були вчинені кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 307, ч.1 ст.321 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 25.09.2019 р. обшуку, на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як тимчасово вилучене майно, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом, тобто зберегло на собі сліди вчинення злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання прокурора про накладення арешту на майно.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
Керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Задовольнити клопотання прокурора про арешт майна.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову речових доказів СУ ГУНП в Харківській область, за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1