Справа № 716/1025/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.06.2019 слідчий суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря- ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання заступника начальника СВ Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця с.Шолохово Нікопольського району Дніпровської області, зареєстрованого в АДРЕСА_1 та проживаючого в АДРЕСА_2 , раніше судимого вироком Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 11.04.2012 за ст.ст. 185 ч.2 , 190 ч.2, 70 ч.4, 71 ч.1 КК України

у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000143 від 01.06.2019, за ознаками кримінального правопорушення , передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Заступник начальника СВ Заставнівського ВП Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Кіцманської місцевої прокуратури ОСОБА_7 .

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 31.05.2019 біля 17:00 год. ОСОБА_4 , шляхом вільного доступу проник на територію господарства ОСОБА_8 , що в АДРЕСА_2 , де діючи умисно, повторно, розуміючи протиправне значення своїх дій, маючи на меті незаконне заволодіння транспортним засобом, маючи вільний доступ до автомобіля марки ВАЗ 21101 державний номерний знак НОМЕР_1 , зеленого кольору, який був припаркований на території господарства, за допомогою ключів, які перебували в салоні вказаного автомобіля запустив стартер двигуна. Після чого, заволодів вище вказаним транспортним засобом, який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить ОСОБА_9 , жительці АДРЕСА_2 та яким користується ОСОБА_10 , де в подальшому ОСОБА_4 із місця вчинення кримінального правопорушення на викраденому автомобілі зник у невідомому напрямку, розпорядившись ним на власний розсуд.

31.05.2019 о 20:25 год. ОСОБА_4 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

01.06.2019 відомості про вказану подію були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000143, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

01.06.2019 о 14:15 год. ОСОБА_4 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Під час досудового розслідування у діях і поведінці підозрюваного ОСОБА_4 встановлено ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, так як він вчинив тяжкий злочин, крім цього він зареєстрований в м.Покров Дніпровської області, а фактично проживає в м. Чернівці. Окрім цього, на даний час зі своєю дружиною ОСОБА_11 перебуває на стадії розлучення, а тому не має міцних соціальних зв`язків, не працевлаштований, що свідчить про його асоціальну поведінку.

Крім того встановлено наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки перебуваючи на волі ОСОБА_4 може впливати на свідків та потерпілого, оскільки потерпілий ОСОБА_10 являється дідусем його дружини ОСОБА_4 .

Крім того, відповідно до ст. 12 КК України ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

З врахуванням наведеного, а також оскільки ОСОБА_4 є особою, що досягла повноліття, вчинив тяжкий злочин, застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім та не зможе запобігти встановленим ризикам, слідчий просить застосувати до останнього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , який входить до групи прокурорів у даному кримінальному провадженні підтримав клопотання. Також повідомив суду про наявність крім інших, вказаних в клопотанні слідчого, ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки останній вчинив дане кримінальне правопорушення в період непогашеної судимості за вироком Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 11.04.2012 за вчинення умисних корисливих злочинів. При цьому прокурор вважав, що запобігання спробам здійснити дії, пов`язані з існуванням зазначених ризиків, а також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України свідчить про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою пояснив суду, що місце його постійного проживання зареєстроване в Дніпровській області, він одружений з ОСОБА_11 , яка проживає в АДРЕСА_2 із своїми родичами. Він періодично до неї приїжджав, оскільки перебував на заробітках, а в подальшому до 27.05.2019 працював по контракту в м. Чернівці, після 28.05.2019 ночував у родичів дружини в АДРЕСА_3 , оскільки не зміг ужитися з її родичами.

Його захисник ОСОБА_5 просив суд при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою врахувати, що підозрюваний ОСОБА_4 одружений, має малолітню дитину, а також обставини вчинення даного кримінального правопорушення, зокрема що він незаконно заволодів автомобілем, до якого у нього був вільний доступ, оскільки він періодично проживав в господарстві, на території подвір`я якого той був припаркований.

Заслухавши пояснення прокурора, думку підозрюваного, захисника, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання суд приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 01.06.2019 до ЄРДР за №0000143 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, а саме, що 31.05.2019 біля 17:00 год. ОСОБА_4 , шляхом вільного доступу проник на територію господарства ОСОБА_8 , що в АДРЕСА_2 , де діючи умисно, повторно, розуміючи протиправне значення своїх дій,

маючи на меті незаконне заволодіння транспортним засобом, маючи вільний доступ до автомобіля марки ВАЗ 21101 державний номерний знак НОМЕР_1 , зеленого кольору, який був припаркований на території господарства, за допомогою ключів, які перебували в салоні вказаного автомобіля запустив стартер двигуна та на зазначеному автомобілі зник у невідомому напрямку, розпорядившись ним на власний розсуд.

31.05.2019 о 20:25 год. ОСОБА_4 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

01.06.2019 о 14:15 год. ОСОБА_4 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Згідно ст.194 ч.1 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Зі змісту додатків долучених до клопотання, а саме: протоколу письмової заяви ОСОБА_10 про вчинення кримінального правопорушення; протоколу огляду місця події від 31.05.2019 в АДРЕСА_2 ; показань потерпілого ОСОБА_10 ; протоколу огляду місця події від 31.05.2019 в с.Веренчанка Заставнівського району Чернівецької області; показань свідка ОСОБА_12 вбачається, наявність достатніх даних, що свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, а тому підозра повідомлена у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України є обґрунтованою.

Слідчим суддею при обрані запобіжного заходу також враховується, що підозрюваний ОСОБА_4 на даний час на території Чернівецької області не має постійного місця проживання, оскільки являється уродженцем Дніпровської області, де зареєстроване його місце проживання, із дружиною ОСОБА_11 на даний час не проживає, часто змінює місце свого фактичного проживання, в пошуках заробітку, оскільки офіційно не працевлаштований, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, вчинив тяжкий злочин в період непогашеної судимості за умисний корисливий злочин, не зробив для себе належних висновків та на шлях виправлення не став, що в сукупності вказує на наявність ризиків такої неправомірної поведінки підозрюваного як можливість переховування від органів досудового розслідування та

суду, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

Також встановлено, що перебуваючи на волі ОСОБА_4 може впливати на свідків та потерпілого, оскільки потерпілий ОСОБА_10 являється дідусем його дружини ОСОБА_4 , що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК.

З огляду наведеного слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено, що ОСОБА_4 , який раніше судимий за вчинення умисних корисливих злочинів, обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, який є тяжким злочином, за який передбачено покарання від п`яти до восьми років позбавлення волі та існування в його діях та поведінці ризиків, передбачених п.1, 3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Отже з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробі вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на потерпілого та свідків, переховуватися від суду, суд вважає за необхідне застосувати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому суд вважає, що застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу є безпідставним і не забезпечить його належної процесуальної поведінки.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.

В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених ст. 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 , приймаючи до уваги його майновий стан, суд вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України визначити заставу - 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (50 х 1921 грн = 96050 грн) оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою ст. 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім цього суд, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважає за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И Л А:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шолохово Нікопольського району Дніпровської області, зареєстрованого в АДРЕСА_1 та тимчасово проживаючого в АДРЕСА_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Чернівецька установа виконання покарань» до 29.07.2019 .

Розмір застави визначити у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 96050 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Заставнівського районного суду Чернівецької області МФО: 820172 Держказначейська служба України, м. Київ, код: 26311401 ТУ ДСАУ в Чернівецькій області, рахунок: 8745.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 29.07.2019 .

Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Чернівецька установа виконання покарань» .

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Чернівецька установа виконання покарань» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово заступника начальника ВП - начальника СВ Заставнівського ВП Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_13 , прокурора та слідчого суддю Заставнівського районного суду Чернівецької області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали після проголошення негайно вручити прокурору, слідчому та підозрюваному.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_14