Справа № 457/1105/19
провадження №1-кс/457/385/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2019 року м. Трускавець
Слідчий суддя Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,
розглянув скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Дрогобицької місцевої прокуратури у Львівській області ОСОБА_4 щодо не внесення до ЄРДР повідомлення про вручення кримінального правопорушення та зобов`язання вчинити дії,

з участю начальника Трускавецького відділу Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_5 , скаржника ОСОБА_3 ,
перевіривши надані матеріали, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши пояснення учасників судового засідання, -
в с т а н о в и в:
До слідчого судді Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Дрогобицької місцевої прокуратури у Львівській області ОСОБА_4 щодо не внесення до ЄРДР повідомлення про вручення кримінального правопорушення та зобов`язання вчинити дії.

Свою скаргу мотивує тим, що 23 вересня 2019 року йому стало відомо, що керівником Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 викладено відповідь на подану ним заяву від 18 вересня 2019 року про вчинення кримінального правопорушення міським головою м. Трускавця ОСОБА_6 відносно нього. Суть кримінального правопорушення полягає в тому, що міський голова прямо перешкоджає його господарській діяльності, оскільки надіслав листа до начальника Бориславського РЕМ вимогу розірвати укладений з ОСОБА_3 договір про надання електроенергії. У свою чергу, він як замовник будівництва багатоквартирного житлового будинку, маючи відповідну ліцензію на ведення господарської діяльності, не може займатися господарською діяльністю через дії міського голови. Вважає, що дії міського голови місять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 206 КК України. З листа вбачається, що його заяву передано на розгляд Трускавецького ВП ГУНП у Львівській області. Ним повідомлення про вчинення кримінального правопорушення було подано до Дрогобицької місцевої прокуратури 18 вересня 2019 року, однак всупереч вимогам закону відомості, зазначені у його заяві не було внесено до ЄРДР. Вважає, що керівник Дрогобицької місцево прокуратури ОСОБА_7 виявив бездіяльність своїми діями. Просить забезпечити внесення його заяви про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У судовому засіданні скаржник ОСОБА_3 підтвердив факти, наведені у скарзі, поданій до суду, просив зобов`язати правоохоронні органи прийняти та невідкладно зареєструвати заяву про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати за цією заявою про вчинення злочину.

Прокурор у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні скарги з огляду на те, що відомості про дії міського голови, вказані у заяві про вчинення злочину, не містять ознак кримінального правопорушення, відсутня об`єктивна сторона злочину, передбачена ч. 1 ст. 206 КК України.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що 18 вересня 2019 року ОСОБА_3 звернувся до Дрогобицької місцевої прокуратури з заявою про вчинення міським головою м. Трускавця ОСОБА_6 кримінального правопорушення. На підтвердження своїх доводів заявник посилається на лист міського голови ОСОБА_6 від 09 вересня 2019 року № 18/24-1939/1, адресований начальнику Бориславського РЕМ ОСОБА_8 , у якому міський голова просить начальника Бориславського РЕМ вжити заходів щодо розірвання укладеного ним договору між ПрАТ «Львівобленерго» і ОСОБА_3 .

Згідно з ч.1 ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Відповідно до п.15 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України, зокрема, і бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела, і, отже, зі змісту ст. 214 КПК України заява про кримінальне правопорушення повинна містити саме такі відомості. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).
Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Вказані положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають заяви, які містять достатні відомості про вчинення злочину, наявність ознак злочину. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Що стосується листа керівника Дрогобицької міської прокуратури ОСОБА_4 від 19 вересня 2019 року № 04-13-140-19 про е, що звернення ОСОБА_3 було скеровано до Трускавецького ВП ГУНП у Львівській області для організації розгляду, хочу вказати наступне. Зі змісту ч. 7 ст. 214 КПК України випливає, що відомості до ЄРДР можуть бути внесені також безпосередньо і прокурором. Законодавець наділяє правом заявника на власний вибір звертатися як до слідчого, так і до прокурора з заявами про вчинене кримінальне правопорушення. Відповідно до ч. 7 ст. 214 КПК України якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний невідкладно, але не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування. Таким чином, на мою думку, прокурору перед тим, як скеровувати заяву до поліції, слід було забезпечити її внесення до ЄРДР.
Невнесення посадовою особою відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви ОСОБА_3 слід визнати таким, що суперечить вимогам ст.214 КПК України, і свідчить про порушення передбаченого ст.13 Європейської Конвенції про захист прав та основних свобод людини права заявника на ефективний засіб правового захисту.
Гарантована Конституцією України рівність усіх людей в їх правах і свободах означає необхідність забезпечення їм рівних правових можливостей як матеріального, так і процесуального характеру для реалізації однакових за змістом та обсягом прав і свобод. У правовій державі звернення до суду є універсальним механізмом захисту прав, свобод та законних інтересів фізичних і юридичних осіб.
Основними засадами судочинства є, зокрема, законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і в доведенні перед судом їх переконливості (пункти 1, 2, 4 частини третьої статті 129 Основного Закону України).
Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права.
Слідчий суддя приходить до переконання, що суб`єкт оскарження всупереч вимог ст. 214 КПК України не вніс відомості згідно з заявою ОСОБА_3 , чим самостійно самоусунувся від необхідності на вчинення процесуальних дій та прийняття рішення про те, чи є склад кримінального правопорушення в діях певних осіб, які можливі лише за наслідком проведення досудового розслідування та допустимі лише після внесення заяви до ЄРДР.
Враховуючи те, що невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, є суттєвим порушенням прокурором вимог закону, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення скарги.
За таких обставин, скарга ОСОБА_3 є обґрунтованою, а тому підлягає до задоволення.
Відповідно до ст.ст. 303-307КПК України, с л і д ч и й с у д д я
у х в а л и в:
Скаргу задоволити.
Зобов`язати керівника Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 забезпечити внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, обставини про що наведені у заяві ОСОБА_3 від 18 вересня 2019 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1