Провадження №
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
підготовчого судового засідання
Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлодар (Казахстан) , українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, раніше неодноразово засудженого- останні судимості- за вироком Дзержинського районного суду м. Харкова від 03.01.2018 року за ч. 2 ст. 15- ч. 2 ст. 185 КК України до 2 років позбавлення волі з застосуванням ст.. 75 КК України- іспитовий строк на 2 роки , за вироком Дзержинського районного суду м. Харкова від 25.01.2018 року за ч. 2 ст. 185 КК України до 4 місяців арешту, , не працюючого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , до затримання тимчасово проживав за адресою: АДРЕСА_2 , -
обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України,
В провадження Дзержинського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України.
В підготовчому судовому засіданні прокурор, обвинувачений вважали можливим призначити обвинувальний акт у кримінальному провадженні до судового розгляду, оскільки він в повній мірі відповідає положенням ст. 291 КПК України.
Потерпілий подав письмову заяву з проханням підготовче судове засідання проводити без його участі.
Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, у відповідності до положень ст. 314 КПК України, яка регламентує порядок та межі підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, доходить наступного висновку.
Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.
Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає.
Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення обвинувального акту у кримінальному провадженні до судового розгляду, відсутні, відтак, суд доходить висновку про необхідність призначення обвинувального акту у кримінальному провадженні в судове засідання.
Судове засідання , з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.
Коло осіб, які беруть участь у судовому розгляді , є наступним: прокурор, обвинувачений , потерпілий, свідки.
На даний час є недоцільним витребування будь яких документів чи речей.
Сторони вправі заявити клопотання щодо виклику для допиту осіб, витребування документів чи речей згідно положень ст. 350 КПК України.
Ухвалою слідчого судді застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (№ 27)».
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого на строк до 60 днів, зазначивши, що ризики, які мали місце під час досудового розслідування кримінального провадження не втратили свою актуальність, продовжують існувати.
Обвинувачений просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора, тому що ризиків не існує.
Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дійшов наступного.
Під час досудового слідства було встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що стало підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ухвали слідчого судді .
Відповідно до вимог ч.3 ст.331 КПК України, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу, суд враховує наявність ризиків, передбаченихп.п.1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений може переховуватися від суду та продовжувати вчиняти злочини.
Суд також оцінює сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим інкримінуємих йому злочинів, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у скоєні злочинів, приймає до уваги, дані про особу обвинуваченого, який холостий, утриманців не має, не працевлаштований, не має офіційних джерел отримання прибутку, раніше неодноразово був засуджений за вчинення корисних злочинів . Інкримінуємі злочини вчинив в період перебування на іспитовому строку за попереднім вироком суду, являється особою, схильною до вчинення злочинів.
Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».
Продовжуючи обвинуваченому міру запобіжного заходу тримання під вартою, суд приймає до уваги, що обвинувачений підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, та вважає що відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов"язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України, зокрема не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає.
Згідно даних матеріалів кримінального провадження вбачається, що обвинувачений обвинувачується у скоєні злочинів в період застосування до нього вимог ст.. 75 КК України, стан його здоров"я не перешкоджає перебуванню в місці попереднього ув"язнення. При наявності обґрунтованої підозри, та міри покарання, яка йому може загрожувати, обвинувачений може переховуватися від суду. Таким чином, суд доходить висновку, що існує ризик втечі обвинуваченого , ухилення його від правосуддя. Крім того, обвинувачений на дійсний час є засудженим за вироком Комінтернівського районного суду м. Харкова до покарання у вигляді позбавлення волі.
Також суд врахував практику ЄСПЛ, а саме те, що оцінка такого ризику має проводитися з посиланням на ряд факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов"язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв"язками та усіма видами зв"язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови § 58).
Суд не вбачає підстав для зміни обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який , про що зазначав обвинувачений, тому що застосування більш м`яких запобіжних заходів на даний час неможливе, ризики не зменшилися, а тому , доходить висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволення , для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи суд продовжує строк тримання під вартою на 60 діб, який відраховувати з 06 червня 2019 року.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.. 177, 183, 314-316, 331, 372 КПК України, суд, -
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 12-30 годину 10 червня 2019 року, про що повідомити зацікавлених осіб.
Розгляд проводити суддею одноособово.
Викликати для участі в судовому засіданні прокурора , обвинуваченого, потерпілого, свідків.
Підготовче судове засідання закінчити.
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 06 червня 2019 року, тобто до 03 липня 2019 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1