пр. № 1-кс/759/4374/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 липня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, освіта середня, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше засудженого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із клопотанням, за змістом якого просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 (шістдесят) діб.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005011, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.07.2019 року, у якому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру за вчинення ним злочину, передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 14.07.2019 року, приблизно о 22 годині 45 хвилин, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Жмеринська, буд. 36, із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, повторно відкрито викрав у ОСОБА_8 чуже майно, а саме: барсетку, вартістю 500 грн., в якій знаходились банківські картки в кількості 4 штук, а саме: картка для виплат банку «Ощадбанк» на рахунку якої було 13 000 гривень, кредитні картки банків «Ощадбанк», «Пумб» та «Укрсиббанк», які не становлять матеріальної цінності.

Крім того, ОСОБА_5 14.07.2019 року, перебуваючи приблизно о 22:45 год., за адресою: м. Київ, вул. Жмеринська, буд. 36, з метою відкритого викрадення чужого майна, спровокувавши конфлікт з ОСОБА_8 , який знаходився поблизу під`їзду № 4 за вказаною адресою, почав наносити потерпілому удари ногою в обличчя та по корпусу тіла, після чого, з метою обернення на свою користь та особистого збагачення, усвідомлюючи злочинні наслідки своїх дій, реалізуючи свій злочинний умисел, відкрито викрав барсетку ОСОБА_8 з її вмістом, яка знаходилась на поясі потерпілого.

Після чого, ОСОБА_5 з місця вчинення злочину втік з викраденим майном, розпорядившись ним на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинений повторно, тобто злочин, передбачений частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України.

15.07.2019 року о 09-00 год. ОСОБА_5 було затримано в порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України та повідомлено про підозру за вчинення ним злочину передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України.
У клопотанні про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий зазначає про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину, що повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.
Крім того, слідчий зазначає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною 1 статті 176 Кримінального процесуального кодексу України, не зможе запобігти ризикам, які визначені у положеннях статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав з викладених у ньому підстав.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання.

Окрім цього, стороною захисту підтримано подану ними скаргу в порядку статті 206 Кримінального процесуального кодексу України на незаконне затримання ОСОБА_5 .
Вказану скаргу долучено до клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу.
Розглянувши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, скаргу сторони захисту, заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Судом встановлено, що слідчим відділом Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005011, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.07.2019 року, у якому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру за вчинення ним злочину, передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України.
15.07.2019 року о 09-00 год. ОСОБА_5 було затримано в порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України та повідомлено про підозру у вчиненні ним злочину передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України.
Захисником підозрюваного подано скаргу в порядку статті 206 Кримінального процесуального кодексу України щодо незаконного затримання ОСОБА_5 . В обґрунтування скарги адвокатом зазначено, що жодних правових підстав для затримання ОСОБА_5 без ухвали слідчого судді не існувало, подальше утримання останнього під вартою без будь-якої правової підстави є незаконним, та таким, що порушує права останнього. Окрім того, захисник в обґрунтування скарги зазначає про те, що протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 15.07.2019 року не містить чіткої та достовірної інформації щодо часу проведення процесуальної дії, як того вимагає стаття 104 Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 1 статті 206 Кримінального процесуального кодексу України, кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Згідно з частиною 1 статті 208 Кримінального процесуального кодексу України, уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.

Враховуючи зазначене, за висновками слідчого судді, обставини на які посилається захисник не знайшли свого підтвердження, а відтак і не тягнуть за собою визнання такого затримання незаконним, так як воно відбулось у відповідності до норм Кримінального процесуального кодексу України.

Як передбачено статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
Слідчий суддя встановив, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується дослідженими у судовому засіданні та долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме:
- показами свідків;

- протоколом допиту потерпілого;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання;

- іншими матеріалами кримінальної справи в сукупності.

Згідно вимог статті 178 Кримінального процесуального кодексуУкраїни, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також інші обставини зазначені в законі.
Відповідно до частини 1 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.
За таких обставин клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Разом з тим, відповідно до частини 3 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.
Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушень, у яких він підозрюється, вважаю за необхідне визначити заставу, з урахуванням положень частини 5 статті 182 Кримінального процесуального кодексу України у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 40 140 грн. оскільки, внесення застави у визначеному розмірі, на думку суду, може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до частини 5 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України покласти на нього такі обов`язки:

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає (м. Київ), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утриматися від спілкування із потерпілими у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Згідно з частиною 6 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора у порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 статті 202 Кримінального процесуального кодексу України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 193, 194, 196, 202, 205, 206, 208, 309 Кримінального процесуального кодексу України,-

ПОСТАНОВИВ:
Відмовити адвокату ОСОБА_4 у задоволенні її скарги на незаконне затримання ОСОБА_5 в порядку статті 206 Кримінального процесуального кодексу України.

Клопотання слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, освіта середня, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше засудженого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Строк тримання під вартою обраховувати з 15 липня 2019 року.
Строк дії ухвали визначити до 12 вересня 2019 року, 09-00 год. включно.
Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 40 140 грн., покладаючи на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає (м. Київ), без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-утриматися від спілкування із потерпілими у даному кримінальному провадженні;
-здати на зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві:
р/р 2089;
МФО (код банку) 820172;
ЄДРПОУ банку: 26268059;
Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Строк дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави визначити строком на два місяці з моменту внесення застави, однак в межах строку досудового розслідування.
Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1