справа №619/1097/19
провадження №1-кс/619/619/19
20 березня 2019 року м. Дергачі
Під час досудового розслідування допитана в якості свідка ОСОБА_4 пояснила, що 10.07.2014 нею було придбано будинок за адресою АДРЕСА_1 , право власності було оформлене на її співмешканця ОСОБА_5 . В 2015 році вона перестала жити разом зі ОСОБА_5 , а в травні 2016 року вона дізналась, що ОСОБА_5 помер в м. Харків. Після поховання останнього за свої кошти, ОСОБА_4 02.11.2016 подала заяву щодо прийняття спадщини ОСОБА_5 , яку зареєстровано в нотаріальному реєстрі №2825 та 04.11.2016 в спадковому реєстрі зареєстровано спадкову справу, номер реєстрації 59758027. 09.11.2016 нею укладено договір про надання правової допомоги з адвокатом ОСОБА_6 , на ім`я якого вона довіреність провести її справи в суді. Після цього адвокатом ОСОБА_6 до Дергачівського районного суду було подано заяву про встановлення факту, що має юридичне значення, (факту її сумісного мешкання з ОСОБА_5 ) по даній заяві було розпочато судовий розгляд, справа №619/4090/16-ц. В подальшому вона в судові засідання не з`являлась, всі документи в суд подавав ОСОБА_6 . Коли вона дізналась, що заяву адвокатом було складено некоректно, адвокат перестав виходити на зв`язок. По вказаній справі в задоволенні заяви їй судом було відмовлено. Ознайомившись з матеріалами справи, вона побачила ряд документів, підписаних від її імені, однак про їх складення їй нічого відомо не було (в графі «підпис» значилось прізвище « ОСОБА_7 »). Це були заяви зокрема від 17.01.17 уточнена заява про встановлення факту, що має юридичне значення, апеляційна скарга від 26.04.2017, розписки про отримання повісток (хоча адвокат казав, що їй нікуди їхати не треба), заява про перенесення судового засідання від 14.03.2017. ОСОБА_4 , вважає, що адвокат ОСОБА_6 незаконно, без її відома, складав документи, підписуючи їх її прізвищем, і в його діях є склад злочину, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України (Підроблення посвідчення або іншого документа, який видається чи посвічується підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, приватним нотаріусом, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обов`язків). Після цього вона повторно подала заяву, уклавши договір з іншим адвокатом, і дізналась, що 16.03.2017 будинок в АДРЕСА_1 , було продано ОСОБА_8 гр. ОСОБА_9 , на підставі довіреності, виданої ОСОБА_5 02.03.2015, хоча на момент продажу ОСОБА_5 уже помер, нею було подано заяву про прийняття спадщини, тобто факту купівлі-продажу будинку суперечить вимогам ст. 248 ЦК України. Допитано в якості свідків мешканці АДРЕСА_1 ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які пояснили, що були знайомі зі ОСОБА_12 , який мешкав в буд. АДРЕСА_1 , однак тривалий період часу його не бачили. З ОСОБА_9 не знайомі. З метою встановлення всіх обставин справи і проведення експертиз 03.10.2019 в Дергачівському районному суді на підставі ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 24.09.2018 було надано тимчасовий доступ з можливістю вилучення матеріалів цивільної справи №619/4090/16-ц за позовом ОСОБА_4 . Місцезнаходження ОСОБА_8 та ОСОБА_9 встановлене не було. По кримінальному провадженню жодній особі про підозру не повідомлено. На даний час особу причетну до скоєння кримінального правопорушення не встановлено та для закінчення розслідування необхідно провести ряд слідчих дій: встановити місцезнаходження ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , допитати їх в якості свідків з метою встановлення обставин здійснення купівлі-продажу будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а також ОСОБА_8 щодо обставин отримання довіреності на ім.я від імені ОСОБА_5 ; отримати відповідь від нотаріуса ОСОБА_13 щодо обставин укладення угоди про купівлю-продаж будинку за адресою: АДРЕСА_1 , укладену між ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; встановити свідків і очевидців вказаного злочину; встановити особу, яка вчинила злочин, вирішити питання про притягнення її до кримінальної відповідальності; провести інші слідчі дії, спрямовані на встановлення істини по справі, в яких під час досудового розслідування виникне необхідність. Вищевказані процесуальні дії не могли бути виконані та завершені раніше з об`єктивних причин. Результати проведення вказаних слідчих дій мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, однак їх отримання потребує часу строком не менше 6 місяців. Строк досудового розслідування закінчується 22 березня 2019 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим.
Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про його повернення, виходячи з наступного.
Згідно п.2 ч.1 ст.219 КПК України строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості.
Як встановлено ч.1 ст.294 КПК України, якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абзаці другому частини першої статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 1-3 частини другої статті 219 цього Кодексу.
Нормами ч.ч.1,2 ст.295-1 КПК України встановлено, що у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого. У клопотанні про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру зазначаються: 1) найменування (номер) кримінального провадження; 2) всі слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, проведені під час кримінального провадження; 3) обставини, що перешкоджали здійснити інші необхідні процесуальні дії раніше; 4) строк, необхідний для проведення або завершення процесуальних дій; 5) інші відомості, що обґрунтовують необхідність продовження строку досудового розслідування.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання. При цьому слідчий, прокурор зобов`язані зазначити у відповідному клопотанні найкоротший строк, достатній для потреб досудового розслідування.
Слідчий суддя зазначає, що слідчим не виконані вимоги передбачені п.2 ч.2 ст.295-1 КПК України щодо зазначення всіх слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, проведених під час кримінального провадження.
Згідно ч.1 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.
Частиною 1 ст.104 КПК України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, хід і результати проведення процесуальної дії фіксуються у протоколі.
Так, у ході досудового розслідування опитано як свідків: ОСОБА_10 протокол допиту від 07.05.2018, ОСОБА_11 протокол допиту від 07.05.2016 (так вказано у протоколі), ОСОБА_4 протокол допиту від 18.09.2018, здійснено тимчасовий доступ до речей і документів на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 24.09.2018 протокол від 03.10.2018, але відсутні дані стосовно того, які проведено слідчі дії після 18.09.2018 і до 20.03.2019.
Крім того, в порушення вимог п.3 ч.2 ст.295-1 КПК України, слідчим не зазначено які саме обставини перешкоджали здійснити необхідні процесуальні дії раніше, при цьому, про здійснення жодної процесуальної дії у даному кримінальному провадженні слідчим не зазначено взагалі, що свідчить про формальний підхід слідчого до здійснення досудового розслідування.
Відповідно до ч.2 ст.295-1 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог цієї статті, повертає його прокурору, слідчому, про що постановляє ухвалу.
У зв`язку з викладеним, клопотання підлягає поверненню слідчому для усунення недоліків та виконання вимог кримінального процесуального кодексу.
Керуючись ст.ст. 294-295-1, 309, 392 КПК України, слідчий суддя,-
постановив:
Роз`яснити положення ч.5 ст.294 КПК України, що клопотання про продовження строку досудового розслідування подається не пізніше п`яти днів до спливу строку досудового розслідування, встановленого статтею 219 цього Кодексу. Строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1