Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/153/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.03.19 смт.Народичі

Слідчий суддя Народицького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Народицького ВП Коростенського ВП ГУ НП в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на автомобіль марки «ВАЗ», модель «21063», номер кузова НОМЕР_1 , темно-коричневого кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 жи, який виявлений на місці події та належить ОСОБА_4 , шляхом тимчасового позбавлення права на відчуження, розпорядження і користування майном та залишити на майданчику тимчасового утримання транспортних засобів Народицького ВП Коростенського ВП в Житомирській області, мотивуючи тим, що зазначене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000037.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні СВ Народицького ВП Коростенського ВП ГУ НП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні за ознаками злочину, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України, й з метою доцільності вказаного арешту є як забезпечення збереження речових доказів, забезпечення кримінального провадження, належного його розслідування та подальшого його судового розгляду, так і унеможливлення знищення, пошкодження іншим чином речових доказів, які мають значення для кримінального провадження

Слідчий СВ Народицького ВП Коростенського ВП ГУ НП в Житомирській області та власник майна надали суду заяви, в яких просять клопотання розглядати без їх участі.

Дослідивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна згідно пункту 1 частини 2 цієї статті допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Пунктом 2 частини 2 статті 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

13 березня 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження за № 0000037 щодо кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України, вчиненого за таких обставин: «12 березня 2019 року біля 17 години в смт.Народичі Житомирської області на перехресті вулиць Юрченка та Героїв Пожежних ОСОБА_4 , керуючи автомобілем, марки «ВАЗ», модель «21063», державний реєстраційний номер НОМЕР_2 жи, здійснив наїзд на ОСОБА_5 , яка рухалася на велосипеді в попутному напрямку, внаслідок чого остання отримала тілесні ушкодження. Після цього ОСОБА_4 , не зупиняючись, продовжив рух автомобілем по вулиці Юрченка, де навпроти будинку №9 здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_6 , внаслідок чого остання отримала тілесні ушкодження у вигляді: лінійного перелому потиличної кістки, внутрішньо-мозкових дрібниих крововиливів, струсу головного мозку, закритої черепно-мозкової травми, забійної рани потиличної частини голови, садненої рани нижньої частини спини, множинних ран язика.

12 березня 2019 року було проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди, в ході якого було оглянуто автомобіль марки «ВАЗ», модель «21063», номер кузова НОМЕР_1 , темно коричневого кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 жи, який було вилучено та постановою слідчого 13 березня 2019 року визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні №0000037.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 від 14 березня 1987 року власником автомобіля марки «ВАЗ», модель «21063», номер кузова НОМЕР_1 , темно коричневого кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 жи, є ОСОБА_4 .

З урахуванням викладеного та приймаючи до уваги, що зазначене слідчим майно визнано речовими доказами, слідчий суддя дійшов переконання, що існують достатні підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на це майно.

Водночас, слідчий суддя враховує, що під час ухвалення слідчим постанови про визнання зазначеного вище автомобіля речовим доказом, вже було вирішення питання зберігання речового доказу на майданчику тимчасового утримання транспортних засобів Народицького ВП Коростенського ВП ГУ НП в Житомирській області, й вважає, що у задоволенні вимог клопотання в цій частині слід відмовити.

Керуючись статтями 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт автомобіль марки «ВАЗ», модель «21063», номер кузова НОМЕР_1 , темно-коричневого кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 жи, належний ОСОБА_4 , що визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000037, шляхом тимчасового позбавлення права на відчуження, розпорядження і користування зазначеним майном.

В задоволенні решти вимог відмовити за безпідставністю.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя:ОСОБА_1