Справа № 527/3/19
провадження № 1-кс/527/13/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 січня 2019 року слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Глобинського районного суду Полтавської області клопотання старшого слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , погоджене начальником Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_5 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження № 0000010 зареєстрованого в ЄРДР 02 січня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

03 січня 2019 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , погоджене начальником Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_5 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження № 0000010 зареєстрованого в ЄРДР 02 січня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні слідчого відділення Глобинського відділу поліції ГУ НП в Полтавській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000010 від 2 січня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 249 ч. 1 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 2 січня 2019 року, близько 9:30 год. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись на Кременчуцькому водосховищі в межах території ландшафтного заказника загальнодержавного значення "Сулинський", поблизу с. Липове, Глобинського району, з використанням риболовної "плішні" та за допомогою забороненого знаряддя лову - 3-х сіток з параметрами довжиною 50 м., висотою 2,5 м., вічко сіткового полотна 60x60 мм., незаконно добув рибу різних видів: судак - 1 шт., вартістю 903 грн. за один екземпляр, сазан - 7 шт., вартістю 602 грн. за один екземпляр, лящ - 8 шт., вартістю 301 грн., за один екземпляр, плітка - 2 шт., вартістю 150 грн. за один екземпляр, загальною вагою 26 кг., чим заподіяв істотну шкоду на загальну суму 7825 грн.

02.01.2019 старшим слідчим Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 відомості про вказане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000010. Попередня правова кваліфікація ст. 249 ч.І КК України.

В ході огляду місця події, 02.01.2019, який проводився на Кременчуцькому водосховищі, поблизу с. Липове, Глобинського району, було вилучено у гр. ОСОБА_6 три риболовні, ліскові сітки довжиною по 50 м. висотою 2,5 м. з діаметром вічка сіткового полотна 60x60 мм, свіжо виловлену рибу в кількості судак - 1 шт., сазан - 7 шт., лящ - 8 шт., плітка - 2 шт. загальною вагою 26 кг.

02.01. 2019 вказане вище майно відповідно до постанови визнане та залучене до кримінального провадження як речовими доказами.

Слідчий вважає, що в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене майно під час проведення вищевказаних слідчих дій є доказом вчинення кримінального правопорушення, і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, а тому з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, вилучене 02.01.2019 під час огляду на Кременчуцькому водосховищі поблизу с. Липове, Глобинського району, у гр. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: а саме: три риболовні, ліскові сітки довжиною по 50 м., висотою 2,5 м. з діаметром вічка сіткового полотна 60x60 мм..

У судовому засіданні слідчий підтримав клопотання з підстав зазначених у ньому.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя розглянувши клопотання, заслухавши пояснення слідчого, дослідивши додані до клопотання документи, встановив наступне.

За даним фактом 02 січня 2019 слідчим Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області внесено відомості до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, присвоєно номер кримінального провадження № 0000010.

Постановою старшого слідчого СВ Глобинського відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 від 02 січня 2019 року вилучені в ході огляду три риболовні, ліскові сітки довжиною по 50 м. висотою 2,5 м. з діаметром вічка сіткового полотна 60x60 мм., визнано та приєднано до матеріалів кримінального провадження у якості речових доказів.

Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Ч.2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
У відповідності до вимог ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України,арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Статтю 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що три риболовні, ліскові сітки довжиною по 50 м. висотою 2,5 м. з діаметром вічка сіткового полотна 60x60 мм., були вилучені в ході огляду та набули статусу тимчасово вилученого майна.

Вищевказані речі відповідають критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, мають значення речових доказів у кримінальному провадженні та підлягатимуть дослідженню в рамках кримінального провадження, а тому незастосування арешту може призвести до їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, відчуження.
Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим приведено доводи на підтвердження обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.

З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 167, 170-173, 175, 372, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , погоджене начальником Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_5 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження № 0000010 зареєстрованого в ЄРДР 02 січня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 02.01.2019 під час огляду на Кременчуцькому водосховищі поблизу с. Липове, Глобинського району, у ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: три риболовні, ліскові сітки довжиною по 50 м. висотою 2,5 м. з діаметром вічка сіткового полотна 60x60 мм., які поміщено до кімнати зберігання речових доказів сектору водної поліції Кременчуцького КВП ГУНП в Полтавській області із залишенням в кімнаті зберігання речових доказів, шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Копію ухвали направити старшому слідчому Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , начальнику Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_5 , іншим зацікавленим особам - для відома.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1