Справа № 514/921/18
Провадження № 1-кс/513/403/18
Саратський районний суд Одеської області

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2018 року

Саратський районний суд Одеської області у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

При секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Сарата заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах та в захист ОСОБА_4 про відвід судді Тарутинського районного суду Одеської області ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000378 від 13.09.2017року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 386 КК України,

встановив:
до Саратського районного суду Одеської області надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Тарутинського районного суду Одеської області ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000378 від 13.09.2017року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 386 КК України .

Так, адвокат ОСОБА_3 в своїй заяві посилається на те, що 08 листопада 2018року, в ході проведення підготовчого судового засідання у залі суду смт Тарутине Одеської області по вищевказаному кримінальному провадженню, стороною захисту було підтримано раніше подане у підготовчому судовому засіданні 15 серпня 2018року, клопотання про повернення обвинувального акту прокурору у зв`язку з невідповідністю останнього вимогам Кримінальн-процесуального кодексу України. Однак, суддя ОСОБА_5 при ухваленні судового рішення від 08.11.2018року по справі № 514/921/18 взагалі не надав правової оцінки заявленого клопотання, не взяв його до відома, а лише обмежився фразою : « Захисник ОСОБА_3 заперечував проти призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту».

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням того, що суддя ОСОБА_5 провів підготовче засідання та виніс ухвалу без розгляду клопотання про повернення обвинувального акту прокурору від 14.08.2018року, вважає, що суддя порушив вимоги ст.ст. 314, 350 КПК України.

Тож, посилаючись на п.4 ч. 1 ст. 75 КПК України просив відвести суддю ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000378 від 13.09.2017року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 386 КК України оскільки наявні обставини, які викликають сумнів у його неупередженості.

Заступник керівника Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась. Надала клопотання про розгляд заяви про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадженнявнесеного до ЄРДР за № 0000378 від 13.09.2017року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 386 КК України у її відсутність у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі, а також просила відмовити у задоволені заяви про відвід судді ОСОБА_5 оскільки захисник ОСОБА_3 фактично не згоден з ухваленим суддею рішенням, що не є підставою для відводу.

Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву з проханням розглянути заяву про заявлений відвід у його відсутності.

Інші учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, про час і місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином.

Відповідно до приписів ч. 4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь в судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, фіксація процесу технічними засобами не здійснювалась.

Ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, суд приходить до висновку про те, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Положення ст.ст.75,76 КПК України зазначають підстави відводу щодо судді в провадженні якого перебуває справа. Зокрема п.4 ч. 1 ст. 75 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумніви у його неупередженості.

Частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути мотивованим.

Так, відповідно до Науково-практичного коментарю до ст.75 КПК України, під «іншими обставинами», які викликають сумнів у неупередженості судді, мають розглядатися, зокрема, наступні: 1) суддя є двоюрідним чи троюрідним братом або сестрою, дядьком чи тіткою, племінником чи племінницею чи іншим родичем, хрещеним батьком чи хрещеною матір`ю, хрещеником чи хрещеницею слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача або членів їх сімей; 2) у результатах судового розгляду зацікавлені родичі дружини чи чоловіка судді; 3) суддя перебуває в дружніх або неприязних стосунках з кимось із учасників кримінального провадження; 4) суддя перебуває в матеріальній, службовій або іншій залежності від когось із учасників кримінального провадження; 5) суддя публічно, усно або письмово, у тому числі в засобах масової інформації, наперед висловив свою думку щодо винуватості обвинуваченого або з інших питань ще не закінченого відповідним судовим рішеням кримінального провадження. Відповідно до Бенгалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією № 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 p., перед розглядом справи (про який відомо, що він відбудеться, або це тільки передбачається) суддя утримується від будь-яких коментарів, що могли б, виходячи з розумної оцінки ситуації, якимось чином вплинути на хід цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи щодо певної особи чи питання (п. 2.4).

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні в справі « Мироненко та Мартиненко проти України » ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм. Побоювання заявників щодо безсторонності судді ЄСПЛ визнав об`єктивно обґрунтованими та оцінив як порушення п.1 ст.6 Конвенції (суддя висловив свою позицію при вирішенні питання про повернення кримінальної справи на додаткове розслідування).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 11 липня 2013 року по справі «Рудніченко проти України» констатував порушення пункту 1 статті 6 Конвенції через відсутність безсторонності суду першої інстанції, який виніс обвинувальний вирок за подібних обставин, зазначивши, що головуючий суддя, яка одноособово розглядала справу заявника сама мала сумніви щодо своєї безсторонності при розгляді справи.

Верховний Суд України своєю ухвалою від 01 березня 2012 року скасував вирок суду через недопустимість участі судді у розгляді кримінальної справи за наявності обставин, що викликають сумнів у його обєктивності, а саме: суддя при винесенні ухвали висловився про вчинення обвинуваченим більш тяжкого злочину в співучасті.

Тож, суд дійшов висновку, що заявлений відвід не містить об`єктивних даних, враховуючи вищевикладене, які б свідчили про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_5 при розгляді кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000378 від 13.09.2017року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 386 КК України.

Також, не надано доказів того, що суддя висловив свою думку з приводу цього кримінального провадження. На думку суду твердження заявника ґрунтуються на порушені суддею процесуальних норм, що не може вважатися підставою для задоволення відводу.

Згідно з п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Обставини, на які посилається адвокат ОСОБА_3 як на підставу сумніватися у неупередженості судді ОСОБА_5 не можуть бути підставою про відвід судді, на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, тому у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, суд

постановив:
В задоволені заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах та в захист ОСОБА_4 про відвід судді Тарутинського районного суду Одеської області ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000378 від 13.09.2017року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 386 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1