Справа № 505/412/19
Провадження 1-кс/505/155/2019
УХВАЛА
Іменем України

05.02.2019року слідчий суддя Котовського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Подільську Одеської області клопотання заступника начальника 1 відділення слідчого відділу Подільського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Котовської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000113 від 04.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Котовського міськрайонного суду Одеської області надійшло вказане клопотання.
Як вбачається з клопотання, 03.02.2019 року до чергової частини Подільського ВП ГУНП в Одеській області надійшла письмова заява ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця: АДРЕСА_1 , про те, що 03.02.2019 року, близько 23 год. 30 хв., проходячи по вул. 8 березня, м. Подільськ, невідомі особи чоловічої статі, нанесли йому декілька ударів руками, ногами по голові та тулубу, після чого заволоділи, належними йому, мобільним телефоном марки «Samsung GT I9100» та грошовими коштами.
04.02.2019 року вказані відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000113, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.187 КК України.

В ході огляду від 04.02.2019 року гр. ОСОБА_6 добровільно видав мобільний телефон марки «Samsung GT I9100 SMH», іmеі: НОМЕР_1 , білого кольору, з полімерним силіконовим чохлом чорного кольору з написом з зворотної сторони «Galaху S II», які було вилучено до Подільського ВП ГУНП в Одеській області та на які слід накласти арешт.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання.
Слідчій суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши прокурора, приходить до слідуючого.
Частиною першою статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
В частині другій статті 170 зазначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Частиною 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 КПК України, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
В порушення ч.2 ст.11 КПК України в клопотанні не зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Крім того, в клопотанні про арешт майна не зазначена конкретна форма арешту, яка, як на думку особи, яка подала клопотання, відповідає його завданню та визначена частиною 1 статті 171 КПК України, як то: позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном.
В частині 1 статті 22 КПК України зазначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України.
Згідно ч.2 ст.22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.
Відповідно до ч.6 ст.22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Частина 1 статті 26 КПК України передбачає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.
Таким чином, діючим кримінальним процесуальним законодавством передбачена самостійність сторін щодо визначення своєї правової позиції, в тому числі і щодо визначення підстав, мети та форми арешту майна.
Всупереч зазначеним вимогам Закону в клопотанні про арешт майна не міститься вимоги щодо конкретної форми цього арешту.
Тобто, по суті, сторона кримінального провадження, перекладає на суд покладений на неї обов`язок щодо самостійного обстоювання свої правової позиції.
За таких обставин, на думку слідчого судді, недоліки клопотання про арешт майна позбавляють можливості його розгляду.
Керуючись ст.ст.22,26,171-172,369-370 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання заступника начальника 1 відділення слідчого відділу Подільського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Котовської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000113 від 04.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України повернути прокурору Котовської місцевої прокуратури Одеської області - для усунення недоліків.
Встановити строк для усунення недоліків сімдесят дві години.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1