Справа № 583/2063/16-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" грудня 2018 р. м. Охтирка Сумської області

Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі

головуючого-судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

з фіксацією судового розгляду технічним комплексом «Акорд», розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Охтирка кримінальне провадження за обвинуваченням

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
за ч.3 ст. 212 КК України
встановив:
В провадженні Охтирського міськрайонного суду Сумської області перебуває дана кримінальна справа.

11.12.2018 року до суду від захисника обвинуваченого надійшла заява про відвід судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_7 , мотивований тим, що 11.12.2018 року даним складом суду порушено порядок допиту свідка ОСОБА_8 , а саме прямий допит. Так, на пряме питання прокурора ОСОБА_9 , на кого оформлялись документи, ФОП чи товариство «Укрбіоресурси», свідок відповів, що не пам`ятає. Після чого прокурор, взявши том справи зі столу суду, почав надавати свідку документи, де саме вказано митні декларації. В результаті чого свідок змінив покази. На зауваження сторони захисту суд не реагував, тобто фактично суд першої інстанції грубо порушив вимоги п.3,6 ст. 352 КПК України, у зв`язку з чим у сторони захисту є сумнів в упередженості даного складу суду в розгляді справи.

Обвинувачений та його захисник в судовому засіданні підтримали заяву про відвід судді. Захисник пояснив, що під час судового засідання 11.12.2018 року у кримінальній справі щодо ОСОБА_5 головуючим суддею у справі ОСОБА_10 були допущені істотні порушення прав обвинуваченого, а саме: не був дотриманий порядок допиту свідка ОСОБА_8 , встановлений ст. 352 КПК України, що полягало у наданні переваги прокурору спрямовувати відповіді свідка з використанням документів, які маються у справі. На думку захисника такими діями суддя обмежила стороні захисту право на прямий допит свідка. Крім того, ОСОБА_11 надав копію судових повісток на ім`я його і обвинуваченого на 17.12.2018 року і зазначив, що цим також підтверджується упередженість судді, яка фактично наперед знає про наслідки вирішення заявленого їй відводу.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти задоволення вимог за заявою, пославшись на його безпідставність.

Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши думку осіб, що беруть участь у розгляді справи, виходив з наступного:

Відповідно до ст. 75 КПК України суддя не може брати участі у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення визначеного частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Практика Європейського Суду з прав людини ґрунтується на принципі презумпції неупередженості судді, тобто існує презумпція, що суддя неупереджений, доки не буде доведено зворотне (справа Хаушальс проти ОСОБА_3 (Hauschіldt v. Denmark), 24 May 1989).

На думку Європейського суду, «неупередженість може визначатися виходячи з суб`єктивної перевірки, а саме на підставі особистих переконань конкретного судді в конкретній справі, а також об`єктивної перевірки, при оцінці того, забезпечив суддя достатні гарантії для виключення правомірних сумнівів в цьому зв`язку» (Хаушальс проти ОСОБА_3 (Hauschіldt v. Denmark), 24 May 1989, Serіes A, № 154).

У справі ОСОБА_5(Pescador Valero) проти Іспанії (скарга № 62435/00), постанова від 17.06.2003 року, § 21), Європейський Суд «знову підтверджує, що неупередженість повинна оцінюватися як за допомогою суб`єктивного критерію, який полягає у визначенні існування особистої упередженості у конкретного судді в справі, що ним розглядається, та і об`єктивного критерію, коли намагаються з`ясувати, чи забезпечив суддя достатні гарантії що виключають будь-які законні сумніви».

Аналогічний висновок зроблений ЄСПЛ у справі Thomann v. Switzerland, постанова від 10.06.1996 р., § 30).

Змістом ч. 4 ст.80 КПК України зазначено, що заява про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

За висновком суду викладені стороною захисту доводи в обґрунтування недовіри судді не вказують на упередженість, але можуть бути використані для оцінки такого доказу у кримінальній справі як покази свідка, в тому числі щодо його допустимості. Не спростовується вказаний висновок і прослуховуванням аудіо запису судового засідання Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 11.12.2018 року, який знайшов відтворення в журналі судового засідання, досліджені в судовому засіданні під час вирішення клопотання про відвід судді.

На переконання суду факт отримання стороною захисту судової повістки на 17.12.2018 року також не свідчить про упередженість головуючого-судді ОСОБА_12 і не має значення для вирішення питання про відвід судді.

Інших обставин та доказів, які б свідчили про упередженість судді ОСОБА_12 та наявність визначених законом підстав для відводу судді, надано не було.

Керуючись ст.ст. 75, 80-81, 350 КПК України, суд, -

у х в а л и в:
В задоволенні вимог за заявою ОСОБА_13 від 11.12.2018 року про відвід судді Охтирського міськрайонного суду ОСОБА_14 у кримінальній справі за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.3 ст. 212 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Охтирського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_15