провадження № 1-кс/294/125/19
справа № 294/418/19
УХВАЛА
слідчого судді
23 березня 2019 року слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

та захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чуднові клопотання заступника начальника начальника слідчого відділення Чуднівського ВП Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Бердичівської місцевої прокуратури ОСОБА_7 , про застосування у кримінальному провадженні №0000066 від 21 березня 2019 року запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.
Клопотання обґрунтовано тим, що 21.03.2019 близько 10 години 00 хвилин ОСОБА_8 разом з ОСОБА_5 приїхали в с. Стовпів Чуднівського району Житомирської області, з метою таємного викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням до житла.
Так, 21.03.2019 близько 10 години 05 хвилин ОСОБА_8 за попередньою змовою з ОСОБА_5 з метою таємного викрадення чужого майна, зайшли на подвір`я домоволодіння АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_9 . Перебуваючи на території вказаного домоволодіння, ОСОБА_8 та ОСОБА_5 діючи спільно проникли до приміщення незамкненої літньої кухні, де знайшли ключ від вхідних дверей житлового будинку, після чого відчинили двері будинку та проникли всередину. Знаходячись у житловому будинку та діючи в межах досягнутої злочинної змови, ОСОБА_8 та ОСОБА_5 відшукали та в подальшому спільно таємно викрали майно, яке належало ОСОБА_9 , а саме:
- 10 200 доларів США, що згідно курсу Національного банку України станом на 21.03.2019 становило 277 112 грн. 37 коп.;
- 5 500 Євро, що згідно курсу Національного банку України станом на 21.03.2019 становило 169 655 грн. 25 коп.;
- золоті ювелірні вироби на загальну суму 30 000 грн. 00 коп.
Продовжуючи свої злочинні дії, утримуючи при собі викрадене майно ОСОБА_9 на загальну суму 476 767 грн. 63 коп., ОСОБА_8 та ОСОБА_5 виходили із житлового будинку домоволодіння АДРЕСА_1 , де в той час їх дії були виявлені та припинені ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .
Таким чином, ОСОБА_8 за попередньою змовою з ОСОБА_5 , виконали усі дії, які вважали за необхідне для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від їх волі.
Підозрювана ОСОБА_5 вчинила тяжкий злочин, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та незаконний вплив на потерпілого та свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні. Беручи до уваги, що підозрювана ОСОБА_5 проживає за межами юрисдикції органу досудового розслідування, на час вчинення злочину ніде не працювала, незаміжня, не має постійного джерела доходів, тобто ступінь її соціальних зв`язків не є таким, що зможе забезпечити її належну процесуальну поведінку в ході досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження, що свідчить про неможливість запобігання вище зазначеного ризику застосуванням більш м`яких запобіжних заходів.
В судовому засіданні прокурор, слідчий підтримали дане клопотання із зазначених у ньому підстав.

Підозрювана вказала, що не визнає себе винною у вчиненні кримінального правопорушення, вказавши, що гроші та коштовності викрала ОСОБА_8 , а вона нічого не викрадала. Раніше вона визнавала, що здійснила крадіжку, оскільки була перелякана. Просила не обирати їй запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник в судовому засіданні просив обрати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту або ж домашнього арешту в нічний час доби. Вказав на наявність у підозрюваної трьох дітей, які проживають разом з нею. Також, звернув увагу суду на те, що потерпілі надавали показання в яких вказували, що гроші та коштовності на місці вчинення злочину вилучалися саме у ОСОБА_8 .

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
ОСОБА_5 є підозрюваною у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000066 від 21 березня 2019 року, за ознаками вчинення, тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.
Існування можливого ризику переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду, доведено слідчим та прокурором.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Слідчим у клопотанні та доданих документах, та прокурором - у судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України та неможливість запобігання ризику переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду застосуванням більш м`яких запобіжних заходів.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.
За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, обов`язків передбачених КПК України.
У відповідності до ч.ч. 4, 5 ст. 182 КПК України, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваної, суд визначає ОСОБА_5 розмір застави у кримінальному провадженні в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід - тримання під вартою на шістдесят днів.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання підозрюваної ОСОБА_5 .
Визначити ОСОБА_5 заставу - 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 76840 гривень, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Чуднівського районного суду Житомирської області.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені п.п. 1-3 ч.5 ст.194 КПК України, невиконання яких тягне можливість застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме:
1) прибувати за кожним викликом до органу досудового розслідування та суду;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому она зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1