Справа № 487/2738/19
Провадження № 1-кс/487/2963/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.04.2019 року м.Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого Другого слідчого відділу слідчого управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Севастополя, українця, громадянина України, з вищою освітою, що займає посаду начальника сектору превенції Центрального ВП ГУНП в Миколаївській області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
10.04.2019 року слідчий Другого слідчого відділу слідчого управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором військової прокуратури Миколаївського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Відповідно до клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , наказом № 203 о/с від 30.07.2018 року призначений на посаду начальника сектору превенції Центрального ВП ГУНП в Миколаївській області, а отже відповідно до п.1 Примітки до ст. 364 КК України будучи службовою особою та займаючи відповідальне становище, в один із днів січня 2019 року, більш точні дату та час у ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим, умисно, діючи з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, перебуваючи у власному кабінеті № 6, що знаходиться у адміністративній будівлі Центрального ВП ГУНП В Миколаївській області за адресою: вул. Декабристів, 8 в м. Миколаєві виказав фізичній особі підприємцю ОСОБА_8 , яка орендує магазин під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в торгівельному центрі «АТБ» за адресою: пр-т. Центральний, 154, в м. Миколаєві та реалізовує наручні годинники відомих марок з підробленими знаками для товарів та послуг, які останньою закуповуються на промтоварному ринку «7-й кілометр» в м. Одесі, прохання надавати йому особисто, щомісячно, неправомірну вигоду у сумі 200 доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ становило 5 536 (п`ять тисяч п`ятсот тридцять шість) гривень, за вчинення та не вчинення в інтересах особисто неї, як особи, яка надає неправомірну вигоду дій з використанням наданої йому влади та службового становища, а саме: за безперешкодне здійснення реалізації наручних годинників відомих марок з підробленими знаками для товарів та послуг, та не притягнення ОСОБА_8 до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України.
В подальшому, 03.03.2019 о 11 год. 00 хв., ОСОБА_5 , доводячи свій злочинний намір до кінця, знаходячись в магазині «Швейцарський стиль» у торгівельному центрі «АТБ» за адресою: пр-т. Центральний, 154, в м. Миколаєві, діючи з тих самих мотивів, особисто одержав від ОСОБА_8 неправомірну вигоду для себе у розмірі 200 доларів США, що станом на 03.03.2019 року відповідно до офіційного курсу НБУ становило 5 370 гривень, за вчинення та не вчинення в інтересах ОСОБА_8 , як того, хто надав неправомірну вигоду дій з використанням наданої йому влади та службового становища, а саме: за безперешкодне здійснення реалізації наручних годинників відомих марок з підробленими знаками для товарів та послуг на протязі лютого 2019 року та не притягнення ОСОБА_8 до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України.
В подальшому, продовжуючи свою злочинну діяльність, умисно, з корисливих мотивів маючи на меті одержання неправомірної вигоди, ОСОБА_5 - 09.04.2019 о 11 год. 40 хв., перебуваючи у магазині «Швейцарський стиль» у торгівельному центрі «АТБ» за адресою: пр-т. Центральний, 154, в м. Миколаєві, в якості неправомірної вигоди одержав від ОСОБА_8 грошові кошти у сумі 200 доларів США, що за офіційним курсом НБУ, станом на 03.04.2019 року становить 5328 грн. за безперешкодне здійснення реалізації наручних годинників відомих марок з підробленими знаками для товарів та послуг на протязі березня 2019 року та не притягнення ОСОБА_8 до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України.
Безпосередньо після цього в ході проведення контролю за вчиненням злочину, ОСОБА_5 був затриманий, при цьому у приміщенні магазину «Швейцарський стиль», правоохоронними органгами було виявлені та вилучені 200 доларів США, які ОСОБА_5 отримав від ОСОБА_9 у якості неправомірної вигоди.
Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, який по ступеню тяжкості відноситься до тяжкого злочину, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які неможливо запобігти шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор, слідчий підтримали дане клопотання та просили про його задоволення.

Захисники ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на те що підозра пред`явлена їх підзахисному є необґрунтованою, ОСОБА_9 нга даний час є обвинуваченою у кримінальному провадженні передбаченому ст..229 КК України, а отже її дії носять про вокативний характер. Відсутність належних та допустимих доказів, як на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчинені вказаного кримінального правопорушення, так і наявності ризиків, на існування яких посилається прокурор у клопотанні.

Одночасно, враховуючи наявність у ОСОБА_5 міцних соціальних зв`язків, який одружений, має на утриманні малолітню дитину, позитивну характеристику за місцем проживання, вважали за доцільне обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку своїх захисників.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, суддя вважає, що вказане клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У судовому засіданні встановлено, що 07.02.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000014 внесено відомості за повідомленням відповідної установи за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

09.04.2019 року за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, затримано ОСОБА_5 .

10.04.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України підтверджується: заявою ОСОБА_9 від 07.02.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 18.02.2019; протоколом освідування ОСОБА_10 від 09.04.2019; протокол огляду місця події від 09.04.2019, а саме місця затримання ОСОБА_5 та його особистого обшуку; копією витягу з наказу начальника ГУНП в Миколаївській області № 203о/с від 30.07.2018.

Слідчий суддя критично оцінює доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри ОСОБА_5 , оскільки оцінка достатності доказів на обґрунтування підозри особи у вчиненні злочину на стадії досудового розслідування має менший стандарт доведеності у порівнянні з доведеністю винуватості особи у вчиненні злочину поза розумним сумнівом за результатами судового розгляду.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин …».

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що докази надані стороною обвинувачення доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_11 кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Крім того, з матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про доведення прокурором існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого у сфері службової діяльності, за яке передбачено покарання на строк до десяти років позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування, у тому числі за межами країни чи на непідконтрольній на даний час Україні території.
Будучи діючим працівником правоохоронних органів, ОСОБА_5 обізнаний з порядком та методикою ведення досудового розслідування, а отже може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вживати заходи впливу на ще не допитаних свідків та інших осіб з метою зміни останніми показань та спотворення вже зібраних доказів.
При цьому, слідчий суддя приходить до висновку, щодо недоведеності зі сторони слідчого наявність ризику передбаченого п. п.4, 5 ч.1 ст.177 КПК України.
Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, одружений, за місцем проживання характеризується позитивно. Також суддя враховує, що ОСОБА_5 є діючим працівником правоохоронних органів, завданням яких є захист прав та інтересів громадян, громадської безпеки та порядку

Враховуючи вище зазначені обставини, слідчий суддя вважає, що саме такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та запобігти ризикам наявним та доведеним під час розгляду клопотання.

Слідчий суддя критично оцінює доводи сторони захисту щодо можливості запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якої міри запобіжного заходу, оскільки, хоча підозрюваний і має постійне місце проживання та родину, що свідчить про зменшення ризику переховування від органів досудового розслідування, але не усуває всіх інших, встановлених судом ризиків.

Отже застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, на доику слідчого судді є необґрунтованим та невиправданим.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 197 КПК України, строк тримання ОСОБА_5 під вартою слід рахувати з 12-00 години 09.04.2019 року.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позиція Європейського суду з прав людини стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та визначення її розміру, цілковито відображується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі, на думку слідчого судді, може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-183, 193-197, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Другого слідчого відділу слідчого управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у м.Севастополі АРК, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, запобіжний захід тримання під вартою з утриманням в СІЗО м. Миколаєва до 07.06.2019 року 12-00 години.
Визначити розмір застави, після внесення якої підозрюваний повинен бути звільнений з під варти, в розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Покласти на ОСОБА_5 у разі звільнення під заставу такі зобов`язання:

- прибувати до слідчого Другого слідчого відділу слідчого управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_4 з періодичністю 2 рази на тиждень по понеділкам та п`ятницям з 14-00 год. до 17-00 год.;

- не відлучатися за межі міста Миколаєва без дозволу слідчого, прокурора, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до ТУ ДБР, розташоване у місті Миколаєві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Попередити ОСОБА_5 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді в частині тримання під вартою ОСОБА_5 діє до 12-00 години 07.06.2019 року (включно).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1