справа №619/371/19
провадження №1-кс/619/195/19
УХВАЛА
іменем України

25 січня 2019 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000104 від 25.01.2019, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

ВСТАНОВИВ:
Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.01.2019 о 20.35 год. прикордонним нарядом «Перевірка документів» в міжнародному автомобільному пункті пропуску «Гоптівка», на вихід з України прибув громадянин Республіки Узбекистан ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який при проходженні прикордонного контролю пред`явив паспорт громадянина Республіки Узбекистан на своє ім`я, в якому містяться ймовірно підроблені печатки про перетин державного кордону України.

За вказаним фактом 25.01.2019 Дергачівським ВП ГУНП в Харківській області були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000104 за ч. 4 ст. 358 КК України.

24.01.2019 під час проведення огляду місця події було виявлено та вилучено паспорт громадянина Республіки Узбекистан № НОМЕР_1 , виданий 11.09.2009 на ім`я ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з інформацією, наданою керівництвом ІНФОРМАЦІЯ_2 , вказаний паспорт дійсний, однак печатки про перетин державного кордону України, виявлені у ньому не відповідають встановленому зразку.

Опитаний ОСОБА_4 пояснив, що державний кордон України він не перетинав, а відмітки про його перетин йому проставив його малознайомий у невідомому йому місці.

Враховуючи те, що вказаний паспорт містить неправдиву інформацію, то цей документ є предметом вчинення кримінального правопорушення, і відповідає вимогам, зазначеним у п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України (є предметом кримінального правопорушення), у зв`язку з цим, необхідно забезпечити збереження вказаного предмету та доручення його у подальшому до кримінального провадження у якості речового доказу, оскільки вони разом з іншими доказами, у своїй сукупності, будуть підтверджувати вину особи, причетної до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а ця обставина сприятиме вирішенню завдань кримінального провадження, зазначеним у статті 2 КПК України.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України: паспорт громадянина Республіки Узбекистан № НОМЕР_1 , виданий 11.09.2009 на ім`я ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 , що вилучений в ході огляду місця події, проведеного 24.01.2019 є тимчасово вилученим майном.

Слідчий СВ Дергачівського ВП ГУНП Харківської області ОСОБА_3 в судове засідання не прибула, тому суд вважає можливим розгляд клопотання проводити без її участі та без фіксації процесу технічними засобами.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не прибув. В зв`язку зі стислими строками розгляду вищевказаного клопотання, суд вважає можливим розглянути його за відсутності останнього.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов до висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Як зазначено вище 25.01.2019 року відповідно до вимог КПК України внесено до ЄРДР за №0000104 відомості за ознаками складу злочину передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Відповідно до ст. 168 КПК України, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України: паспорт громадянина Республіки Узбекистан № НОМЕР_1 , виданий 11.09.2009 на ім`я ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 , що вилучений в ході огляду місця події, проведеного 24.01.2019 є тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчинення злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину та завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно вимог ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після його вилучення, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність накласти арешт на тимчасово вилучене майно, оскільки існують підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження.

З урахуванням зазначених вимог, слідчий суддя дійшов до висновку про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

У відповідності до ст. 107 ч. 4 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь в судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 107 ч. 4, 167-169, 170, 171, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене в ході огляду місця події 24.01.2019, а саме: паспорт громадянина Республіки Узбекистан № НОМЕР_1 , виданий 11.09.2009 на ім`я ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, підозрюваному, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1