справа №619/1807/19
провадження №1-кс/619/1054/19
У провадження слідчого судді Дергачівського районного суду ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження слідчого Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області про арешт майна.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 07.05.2019 о 15:57 надійшов рапорт ДОП ОСОБА_5 про те, що 07.05.2019 в ході розгляду матеріалу по ЄО № 4538 від 07.05.2019 за адресою: АДРЕСА_1 , в кімнаті будинку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено полімерний пакунок з речовиною рослинного походження в сухому, подрібленому стані, зовні схожу на коноплю, вагою приблизно 5 гр., що належить онукові останнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
07.05.2019 з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, слідчим СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 здійснено виїзд за адресою: АДРЕСА_1 , де у приміщенні будинку було проведено невідкладну першочергову слідчу дію, а саме - огляд місця події.
07.05.2019 під час огляду місця події приміщення (кімнати) будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено наступне майно:
1) два паперових згортки всередині з речовиною рослинного походження, зеленого кольору в подрібненому стані, які поміщені до одного прозорого полімерного опечатаного пакету.
Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вилучене майно під час огляду місця події, 07.05.2019 є тимчасово вилученим майном.
Згідно з вимогами ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого про арешт тимчасового вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після його вилучення, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема, необхідність долучення до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів, для призначення судових експертиз тощо.
Усі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню та виконання завдань, передбачених статтею 2 КПК України.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Крім того, відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину та завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Слідчий суддя вважає, що слідчий довів, що існували підстави для арешту майна.
Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.
Слідчий обґрунтував підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.
Майно належить до категорій, зазначених в ст.167 КПК України.
Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.
Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.
Відповідно до ч.7 ст.237 КПК України вилучені речі, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученими.
Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.98, 167, 170, 173 КПК України слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене 07.05.2019, в ході огляду місця події, а саме:
1. два паперових згортки всередині з речовиною рослинного походження, зеленого кольору в подрібненому стані, які поміщені до одного прозорого полімерного опечатаного пакету.
Визначити місцем зберігання вилученого майна кімнату для зберігання речових доказів Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області, за адресою: Харківська область, Дергачівський район, м.Дергачі, вул.1-го травня, 10.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1