Справа № 640/3993/18
н/п 1-кс/640/4608/19
"09" квітня 2019 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
заявника - адвоката ОСОБА_3 ,
04.04.2019 до Київського районного суду м. Харкова надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на постанови слідчого про відмову у задоволенні клопотання, у якій скаржник просить:
На обґрунтування скарги заявник, посилаючись на ч.2 ст.22, ч. 3 ст. 93, ст.42, ст.223, ст..303, ч.1 ст.304 КПК України, зазначає, зокрема, що 27.02.2019 року ОСОБА_5 було пред`явлено підозру у вчиненні злочинів за ч.5 ст. 191 та ч.2 ст.28, ч.1 ст.366 КК України, а саме у заволодінні чужим майном на суму 7 677 234,00 грн. шляхом зловживання своїм службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах та у службових підробленнях, вчинених за попередньою змовою групою осіб. На підтвердження факту спричинення матеріальних збитків сторона обвинувачення посилається на висновок комплексної економічної і будівельно-технічної експертизи від 21.08.2018 за №72/73.
19.03.2019 року вона звернулась до слідчого з клопотання про допит в якості свідка судового експерта ОСОБА_7 , який проводив дослідження в будівельно-технічній частині комплексної економічної і будівельно-технічної експертизи від 21.08.2018 за №72/73, оскільки цей висновок мав очевидні суперечності.
Постановою слідчого від 22.03.2019 у задоволенні клопотання було відмовлено з тих підстав, що органом досудового розслідування вже було допитано цього експерта, в тому числі з тих питань, що були наведені в її клопотанні. Копія протоколу допиту надана не була.
Так само, 20.03.2019 вона звернулась до слідчого з клопотанням про допит в якості свідка пана ОСОБА_10 , який здійснював технічний нагляд на об`єкті будівництва, з яким пов`язані всі підозри стосовно її клієнта.
Постановою від 22.03.2019 слідчий також відмовив в задоволенні клопотання і так само з тих підстав, що вже допитав свідка без участі сторони захисту. Крім того, слідчий зазначив, що участь захисника в допиті свідка може зашкодити інтересам досудового розслідування.
Вважає вказані постанови слідчого незаконними, з тих підстав, що в обґрунтування підозри, орган досудового розслідування посилається на висновок експертів комплексної економічної і будівельно-технічної експертизи від 21.08.2018 за №72/73. Цим висновком було визначено розмір матеріальних збитків в сумі 7 677 234,00 грн. Вона складається з 1 403 642,00 грн. невідповідності обсягів фактично виконаних робіт обсягам зазначеним в документації (додаток №2 до експертизи) та 6 273 592,00 грн. у зв`язку з фальсифікацією слідством ціни касет (слідчий поставив питання, що унеможливило надання об`єктивного висновку, обмеживши експерта у визначенні дійсної вартості виготовлення касет, зобов`язавши його взяти за їх вартість ціну композитної панелі, яка була визначена товарознавчим дослідженням).
Вказала, що ознайомившись з текстом експертного висновку, були встановлені очевидні розбіжності про які йдеться мова в клопотанні, що додане до цієї скарги. Так, експерт плутається в обсягах розбіжностей фактично виконаних робіт, зазначаючи по черзі то 176,4 м2, то 183,46 м2. Додаток до експертного висновку містить очевидні арифметичні помилки.
Маючи на меті перевірити правильність висновків експерта з метою визначення необхідності просити про призначення додаткової або повторної експертизи, сторона захисту звернулась з клопотанням до слідчого про допит експерта в її присутності, у задоволенні якого було відмовлено з тих підстав, що органом досудового розслідування вже було допитано цього експерта, в тому числі з тих питань, що були наведені в її клопотанні. Вважала, що оскаржувана постанова не відповідає вимогам ч.2 ст.22, ч.3 ст.93, ст..42 КПК України. Допит експерта за участю сторони захисту може мати доказове значення, оскільки висновок експерта є основним доказом, яким обґрунтовується підозра пану Нирці.
На її думку, проведення цієї слідчої дії ніяк не може зашкодити інтересам досудового розслідування, адже його метою є встановлення об`єктивної істини по справі, збір доказів, в тому числі, що виправдовують особу, а не тільки свідчать про його винуватість.
Більш того, в матеріалах кримінального провадження, які були надані стороні захисту для ознайомлення, було наявне експертне дослідження проведене фахівцями Харківського НДІ ім. заел. проф. М.С. Бокаріуса, які не виявили жодних розбіжностей між даними актів виконаних робіт та фактично виконаними роботами.
Також вказала, що ОСОБА_9 виконував функції технічного нагляду на об`єкті будівництва, що розташований в місті Дергачі по вулиці Артема, 1. Він підписував акти виконаних робіт, в які з вини пана Нирки, нібито, було внесено завідомо неправдиві відомості. Стороною захисту було опитано пана ОСОБА_10 і він пояснив, що касети, які за версією слідства поставлені не були, насправді були в наявності на об`єкті і всі дані, зазначені в актах виконаних робіт є правдивими.
В оскаржуваній постанові слідчий зазначає, що свідка було допитано в проміжку часу між моментом подачі клопотання та прийняттям оскаржуваної постанови, свідок був з адвокатом ОСОБА_11 , який виявляється представляв інтереси пана ОСОБА_12 під час проведення в нього обшуку, та на даний час участь захисника може зашкодити інтересам до судового розслідування.
Стороні захисту невідомий зміст показань пана ОСОБА_10 і які питання йому були задані. Вона переконана в тому, що слідчий ставив тільки ті питання, відповідь на які свідчила б проти її клієнта. Знов таки, об`єктивність досудового розслідування стає під загрозу. На її думку, твердження слідчого про участь в допиті пана ОСОБА_11 , який був присутній під час обшуку у пана Нирки, не може бути підставою для відмови в задоволенні клопотання, адже обшук проводився до пред`явлення підозри пану ОСОБА_13 і він на той момент не був підозрюваним.
Щодо зашкодження інтересам досудового розслідування, то такої підстави для відмови в задоволенні клопотання про проведення слідчої дії процесуальний закон не містить і це свідчить лише про те, що слідчий не зацікавлений в об`єктивному розслідуванні справи і всіма засобами перешкоджає стороні захисту в реалізації їх прав.
Вважає, що оскаржувані постанови підлягають скасуванню, оскільки нею були заявлені обгрунтовані клопотання про проведення слідчих дій, які безумовно матимуть доказове значення в майбутньому.
Також вказала, що постанови надійшли поштою в одному конверті та отримані 25.03.2019, що підтверджується довідкою поштового відділення.
В судовому засіданні заявник - адвокат ОСОБА_3 та адвокат ОСОБА_4 , діючи в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , скаргу підтримали у повному обсязі з підстав, викладених у скарзі, просили про її задоволення.
Старший слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 про дату час та місце розгляду скарги повідомлена судом своєчасно та належним чином, проте в судове засідання не з`явилася, однак 09.04.2019 через канцелярію суду подала лист від 09.04.2019 №8055/119-24-2019, у якому просила скаргу розглядати за її відсутності та у її задоволенні відмовити, посилаючись, на наступне.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши та оцінивши надані докази, приходить висновку про наступне.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання.
В межах даного кримінального провадження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 27.02.2019 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України (а.с.57-78).
Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно п.18 ч.1 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить: здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно вимог ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження.
Відповідно до положень ч. 5 ст. 40 КПК України, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності.
Слідчим суддею достовірно встановлено, що 20.03.2019 захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 звернувся до старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 з клопотанням про виклик особи для допиту, у якому просила викликати для допиту в якості свідка ОСОБА_9 , який виконував функції технічного нагляду на об`єкті будівництва, що розташований в АДРЕСА_1 , підпис якого міститься на актах виконаних робіт (а.с.12).
Постановою старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 від 22.03.2019 про відмову у задоволенні клопотання, в клопотанні захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 від 20.03.2019 про виклик для допиту свідка ОСОБА_9 та проведення допиту за її участі відмовлено (а.с.14).
В мотивувальній частині вказаної постанови слідчий зазначив, що клопотання не підлягає задоволенню у зв`язку із тим, що органом досудового розслідування по зазначеному кримінальному провадженню ОСОБА_9 вже було викликано 12.03.2019 на допит, він отримав запит про надання копій необхідних документів та присутність захисника ОСОБА_3 під час допиту свідка ОСОБА_9 на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Крім того, на теперішній час ОСОБА_9 вже допитано в якості свідка у присутності адвоката ОСОБА_14 , який також являється адвокатом сторони захисту, так як був присутнім та надавав юридичну допомогу пану ОСОБА_5 під час проведення обшуку за його місцем мешкання та під час одержання ОСОБА_5 письмового повідомлення про підозру по даному кримінальному провадженню (а.с.14).
За приписами ч.2 ст.9 КПК України слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Згідно з ч.2 ст.84 КК України процесуальними джерелами доказів є серед іншого показання.
Обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, визначені у ч.1 ст.91 КПК України.
Відповідно до ч.3 ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.
Згідно ч.6 ст.223 КПК України слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній.
В ході розгляду скарги встановлено, що 19.03.2019 захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 звернувся до старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 з клопотанням про виклик особи для допиту, у якому просила викликати для допиту судового експерта ОСОБА_7 (а.с.10-11).
Постановою старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 від 21.03.2019 про відмову у задоволенні клопотання, у клопотанні захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 від 19.03.2019 про виклик для допиту судового експерта ОСОБА_7 відмовлено (а.с.16).
В мотивувальній частині вказаної постанови слідчий зазначив, що клопотання не підлягає задоволенню у зв`язку із тим, що органом досудового розслідування по зазначеному кримінальному провадженню вже було допитано судового експерта ОСОБА_7 , в тому числі з тих питань, на які вказує у своєму клопотанні сторона захисту (а.с.16).
Згідно ч. 1 ст. 69 КПК України, експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України «Про судову експертизу» на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження обєктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.
Відповідно до ч. 3 ст. 95 КПК України, свідок, експерт зобов`язані давати показання слідчому, прокурору, слідчому судді та суду в установленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч. 7 ст. 101 КПК України, висновок експерта надається в письмовій формі, але кожна сторона має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку.
Згідно ч. 1 ст. 365 КПК України, за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.
Відповідно до ч. 4 ст. 365 КПК України, суд має право призначити одночасний допит двох чи більше експертів для з`ясування причин розбіжності в їхніх висновках, що стосуються одного і того самого предмета чи питання дослідження.
Таким чином, експерт може бути допитаний за клопотанням сторони кримінального провадження в суді під час судового розгляду справи по суті за наявності до того підстав.
На теперішній час підстав для допиту вказаного експерта на стадії досудового розслідування та скасування оскаржуваної постанови слідчого про відмову в задоволенні клопотання щодо допиту вказаного експерта за участю сторони захисту слідчий суддя не вбачає.
Більш того, як вже зазначалося, ст. 40 КПК України визначені повноваження слідчого, який, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності.
Згідно положень ч.1,ч.2 ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинуваченняі стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Крім того, у відповідності до вимог ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозвязку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.
Також слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що посилання слідчого у вищевказаних постановах на неможливість оскарження постанови про відмову в задоволенні клопотання слідчому судді в порядку п.7 ч.1 ст.303 КПК України є необґрунтованим, оскільки оскарження рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, прямо передбачено п.7 ч.1 ст.303 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 303-307, ч. 2 ст. 376 КПК України, -
У задоволенні іншої частини скарги - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1