ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 636/1000/19
Провадження № 1-кс/636/430/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 березня 2019 року м. Чугуїв

Слідчий суддя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду в м. Чугуєві клопотання слідчого СВ Чугуївського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000337 від 16 березня 2019 року про арешт майна,

встановив:
До Чугуївського міського суду Харківської області надійшло зазначене клопотання, яке обґрунтовано тим, що тимчасово вилучені речі в ході проведення огляду місця події від 18.03.2019 року в приміщенні квартири АДРЕСА_1 , а саме: свідоцтво про народження на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , банківська картка (перерізана), яка складається з двох частин, кольору «хакі», містять сліди вчинення злочину, відповідають критеріям, визначеним ст.98 КПК України. Згідно постанови слідчого від 17.03.2019 року вказане майно визнано речовим доказом. З метою збереження речових доказів, слідчий просила накласти арешт на зазначене майно.

В судовому засіданні прокурор просив накласти арешт лише на банківську картку, слідчий клопотання підтримала та просила його задовольнити.

Слідчий суддя, вислухавши сторону обвинувачення, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення зазначеного клопотання прокурору та встановлення строку для усунення недоліків з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені дані про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого п.п.6,11,12 ч. 2 ст.115 КК України, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, вчиненому з корисливих мотивів, на замовлення, за попередньою змовою групою осіб, що підтверджується витягом з кримінального провадження № 0000337 від 16.03.2019 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.03.2019 року ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та неповнолітні ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які заздалегідь, тобто до початку злочину, домовилися про спільне його виконання, у лісосмузі приблизно на 1 км від території військової частини НОМЕР_2 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , вчинили із корисливих мотивів, на замовлення ОСОБА_5 умисне вбивство ОСОБА_9 , спричинивши йому численні порання по різним частинам тіла ножами, які принесли із собою, при цьому заволоділи банківською карткою померлого та його особистими речами. Всі обставини вбивства ОСОБА_9 фіксувалися на мобільний телефон та були в подальшому продемонстровані замовнику ОСОБА_5
17 березня 2019 року о 21 годині 40 хвилин ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.
18 березня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч.3 ст.27, п.п.6, 11, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.
В ході складання протоколу огляду місця події 18.03.2019 року в приміщенні квартири АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено в установленому законом порядку наступні речі: свідоцтво про народження на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , банківська картка (перерізана), яка складається з двох частин, кольору «хакі».
Частиною першою ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Частиною другою ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною третьою ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно з ст. 98 КК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як зазначено в ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані, лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Частина 2 ст.173 КПК України зазначає, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати, зокрема, і: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 цього кодексу).

Разом з тим, клопотання не містить постанови про визнання зазначених речей речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Слідчий суддя звертає увагу на той факт, що відповідно до вимог ст. 171 КПК України клопотання слідчого про арешт майна повинно містити відомості про документи, які підтверджують право власності на вилучені речі та які належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до вимог ст.172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене майно в особи підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а в разу звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні. Таким чином, враховуючи, що клопотання слідчого про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього кодексу, вважаю за необхідне, відповідно до вимог ч. 3 ст. 172 КПК України, повернути його прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення зазначених в мотивувальній частині вказаної ухвали недоліків

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173 КПК України, суд,-

постановив:
Клопотання слідчого СВ Чугуївського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000337 від 16 березня 2019 року про арешт майна повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з дня отримання ухвали для усунення недоліків, перелічених в мотивувальній частині цієї ухвали.

Роз`яснити учасникам процесу, що в такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1