УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Беніш Джі Пі Ес Україна» про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» звернулось в Солом`янський районний суд м. Києва з заявою про скасування арешту майна.
Свої вимоги мотивує тим, що 31 січня 2019 року слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва було винесено ухвалу, якою було накладено арешт на майно товариства, яке було вилучено в ході проведення обшуку, за місцем знаходження ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9; за місцем фактичного проживання головного бухгалтера ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» ОСОБА_2 за адресою: м. Київ, вул. Ранкова, 16; за місцем проживання співзасновника та керівника ТОВ «Торговий дім «Укртекст», співзасновника ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» та керівника ТОВ «Беніш Буд 7» ОСОБА_3 , за адресою: АДРЕСА_1 ; за місцем знаходження технічного відділу ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 105; за місцем фактичного проживання директора ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 ; за місцем розташування Міністерства екології та природних ресурсів України за адресою: м. Київ, вул. Урицького, 35; за місцем знаходження ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» за адресою: м. Київ, вул. Ярославська, 56-А, за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_4 .
ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» вважає, що накладений слідчим суддею арешт є безпідставним, будь-якої необхідності у ньому не існує, тому арешт має бути скасований.

Представник заявника в судовому засіданні підтримав подане клопотання про скасування арешту майна. Пояснив, що розгляд клопотання про арешт майна товариства відбувся без участі представника ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна». Вилучення майна відбулось у липні 2017 року, а арешт був накладений лише 31 січня 2019 року, що суперечить вимогам закону. У зв`язку з накладенням арешту власник майна позбавлений можливості користуватись ним. Крім того, арештоване майно не відповідає ознакам ст. 98 КПК України не відповідає ознакам речових доказів. З моменту вилучення майна жодних процесуальних дій за участі заявника не здійснено. Вважає, що правових підстав для арешту майна заявника не існує.

Детектив, за клопотанням якого було арештовано майно, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся. Його неявка розгляду клопотання не перешкоджає.
Заслухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали, на які посилається заявник, обґрунтовуючи доводи заяви, вбачається наступне.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києві від 30 січня2019 року накладено арешт на майно в кримінальному провадженні № 0001277 від 26 квітня 2017 року.
03 квітня 2019 року ухвалою Київського апеляційного суду ухвалу слідчого судді залишено без змін.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
У ч. 3 цієї статті зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Вбачається, що 31 січня 2019 року слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва було винесено ухвалу, якою було накладено арешт на майно, зокрема, ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна», яке було вилучено в ході проведення обшуку, за місцем знаходження ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9; за місцем фактичного проживання головного бухгалтера ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» ОСОБА_2 за адресою: м. Київ, вул. Ранкова, 16; за місцем проживання співзасновника та керівника ТОВ «Торговий дім «Укртекст», співзасновника ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» та керівника ТОВ «Беніш Буд 7» ОСОБА_3 , за адресою: АДРЕСА_1 ; за місцем знаходження технічного відділу ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 105; за місцем фактичного проживання директора ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 ; за місцем розташування Міністерства екології та природних ресурсів України за адресою: м. Київ, вул. Урицького, 35; за місцем знаходження ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» за адресою: м. Київ, вул. Ярославська, 56-А, за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_4 .
Заявник посилається на те, що арешт на майно накладено необґрунтовано та він підлягає скасуванню, оскільки накладений з порушенням та арештоване майно не відповідає критеріям ст. 98 КПК України.
Разом з тим, при вирішенні питання про накладення арешту слідчий суддя враховував те, що ухвалами слідчих суддів Новозаводського районного суду м. Чернігова від 24 липня 2017 року було прямо надано дозвіл на відшукання вказаних речей та документів, тому вони не вважаються тимчасово вилученим майном. Вказане майно, за версією слідства, може бути використане як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому, постановами від 28 липня 2017 року вказане майно було визнане речовими доказами у даному кримінальному провадженні. Також було враховано правові підстави для накладення арешту майна, можливість використання даного майна як доказу в кримінальному провадження, та те, що вказане в клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Слідчий суддя вбачав наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане майно, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З матеріалів клопотання вбачається, що вилучене під час обшуку майно, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, оскільки може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 квітня 2019 року ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 31 січня 2019 року було залишено без змін, а апеляційні скарги директора ТОВ «Беніш Джі Пі Ес Україна» ОСОБА_4 , директора ТОВ «Беніш Джі Пі Ес» ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , адвоката ОСОБА_8 , в інтересах ОСОБА_9 , залишені без задоволення.
Вбачається, що правомірність підстав для накладення арешту перевірялась та оцінювалась слідчим суддею при накладенні арешту на майно, і такі обставини визнані обґрунтованими апеляційним судом.
Досудове розслідування в кримінальному провадженні триває, відповідно і перевіряються обставини можливих кримінальних правопорушень. Слідчий суддя не вправі оцінювати докази на підтвердження або спростування вини осіб на стадії досудового розслідування.
При розгляді клопотання про скасування арешту майна слідчий суддя вважає, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання відчуження, знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті.
Також слідчий суддя не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити достатність застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним з яких є арешту майно.
За таких обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для скасування накладеного арешту, оскільки заявником не доведено необґрунтованість його накладення та потреба в його застосуванні не відпала.
З огляду на наведене, в задоволенні клопотання слід відмовити.
Керуючись статтями 98, 131, 132, 135, 136, 167, 278, 170-173, 174, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Беніш Джі Пі Ес Україна» про скасування арешту майна.
Ухвала оскарження не підлягає.

Слідчий суддя: