Ухвала
Іменем України
07 травня 2019 року

м. Київ
справа № 688/2315/18
провадження № 51-2146 ск 19

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника засудженої ОСОБА_4 ОСОБА_5 на вирок Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 05 вересня 2018 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 28 січня 2019 року,
встановив:

Вироком Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 05 вересня 2018 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засуджено за частиною 2 статті 125 Кримінального кодексу України (далі КК) до покарання у виді штрафу в розмірі вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1360 грн.

Постановлено стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_6 10 000 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди та 1500 грн витрат, понесених на правову допомогу.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 28 січня 2019 року вирок Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 05 вересня 2018 року щодо засудженої ОСОБА_4 залишено без зміни.
Зі змісту касаційної скарги вбачається, що захисник не погоджується з вказаними судовими рішеннями.
Перевіривши касаційну скаргу захисника на відповідність вимогам статті 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), Суд дійшов висновку, що її подано без додержання вимог зазначеної норми процесуального закону.
Відповідно до вимог частини 2 статті 427 КПК у касаційній скарзі, окрім іншого, наводяться обґрунтування вимог щодо незаконності чи необґрунтованості судового рішення з урахуванням підстав для його скасування або зміни судом касаційної інстанції, визначених у статті 438 КПК, та застереження щодо участі особи в касаційному розгляді.
Згідно із частиною 1 статті 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону; неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність; невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.
Зокрема, у касаційній скарзі захисник, посилаючись на неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність та істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, не розкриває їх зміст, як і не наводить достатніх мотивів неправильної кваліфікації дій засудженої на яку посилається у своїй касаційній скарзі.
Крім того, у касаційній скарзі захисник просить скасувати судові рішення, в тому числі з підстави, передбаченої пунктом 3 частини 1 статті 438, тобто через невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженої, однак не наводить обґрунтування такої позиції, при цьому одночасно просить закрити кримінальне провадження в зв`язку з тим, що в її діях відсутній склад злочину, чим допустив суперечності у своїй касаційній скарзі.
Також, зазначаючи у касаційній скарзі про порушення вимог статті 419 КПК, захисник не вказує які доводи його апеляційної скарги визнано апеляційним судом необґрунтованими.
Тобто у касаційній скарзі захисник має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судових рішень, які, на його думку, допущено судами першої та апеляційної інстанцій при їх постановленні, навести конкретні докази і аргументи на обґрунтування кожної позиції.

До того ж, захисник, убачаючи можливість закриття кримінального провадження, у тому числі, з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, не звернув уваги на те, що касаційний суд має право скасувати обвинувальний вирок із закриттям кримінального провадження за умови, що обставини в ньому досліджені всебічно, повно й об`єктивно.

Водночас касаційну скаргу захисника адресовано до Верховного Суду України, тоді як відповідно до пункту 21 частини 1 статті 3 КПК (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів») судом касаційної інстанції є Верховний Суд.
Крім того, захисник у вступній частині касаційної скарги називає її апеляційною, чим допустив суперечності у касаційній скарзі.

Таким чином, недодержання захисником вимог, передбачених статтею 427 КПК, є підставою для залишення його касаційної скарги без руху.

На підставі наведеного, керуючись частиною 1 статті 429 КПК, Суд

постановив:
Касаційну скаргу захисника засудженої ОСОБА_4 ОСОБА_5 на вирок Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 05 вересня 2018 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 28 січня 2019 року залишити без руху, надавши йому п`ятнадцятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання ним ухвали.

У разі невиконання ухвали касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3