У Х В А Л А
Іменем України

23 серпня 2018 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0004919 від 18.04.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Радянське Крижопільського району Вінницької області, громадянина України, одруженого, з вищою освітою, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0004919 від 18.04.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті183 цього Кодексу (ч. 1 ст.182 КПК України).

Згідно із п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину становить від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав з підстав зазначених у ньому та просив слідчого суддю про задоволення клопотання.

Підозрюваний та його захисники в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що загалом сама підозра є абсолютно необґрунтованою, а крім того підозрюваний не має наміру переховуватись від органів досудового розслідування та вчиняти будь-які дії, які перешкоджатимуть здійсненню досудового розслідування, також зазначали що будь-які ризики передбачені ст. 177 КПК України відсутні. Окрім того вказали, що сума застави у розмірі 500 000 грн., є завідомо не помірною для підозрюваного. В зв`язку із зазначеним підозрюваний та його захисники просили слідчого суддю відмовити в задоволення клопотання.

Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши та дослідивши матеріали, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Частиною 1 статті 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Відповідно до ч. 6 ст.22 КПК України, слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації учасниками їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Згідно з ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Слідчим суддею встановлено, що 13.08.2018 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру в кримінальному провадженні № 0004919 від 18.04.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України.
При цьому, надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997 у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, § 51; рішення від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Так, з даних повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 13 серпня 2018 року вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України, зокрема, виконуючи з 04.05.2016 обов`язки голови Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, здійснював керівництво її діяльністю, ніс відповідальність за виконання покладених на неї завдань і за здійснення нею своїх повноважень, будучи службовою особою, яка наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, діючи протиправно з прямим умислом на розтрату коштів спеціального фонду бюджету міста Києва, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи настання його суспільно небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, вчинив розтрату чужого майна шляхом зловживання своїм службовим становищем в особливо великих розмірах, а саме, грошових коштів спеціального фонду бюджету міста Києва у загальному розмірі 1091539 гри. 59 коп., чим завдав матеріальної шкоди місцевому бюджету на вказану суму.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Між тим, метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також, відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, слідчий суддя враховує той факт, що матеріалами клопотання та прокурором в судовому засіданні не було доведено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, - можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора та/чи суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у даному кримінальному провадженні, чи іншим способом перешкоджати досудовому розслідуванню, а відтак, враховуючи думку сторони обвинувачення та доводи сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні внесеного клопотання про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді застави, оскільки, в даному випадку, такий запобіжний захід не відповідає засадам розумності і пропорційності застосування такого запобіжного заходу.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 3, 22, 176, 177, 178, 179, 182, 194, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Слідчому СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 в задоволенні клопотання погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0004919 від 18.04.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді застави - відмовити.

Повний текст ухвали складений і оголошений учасникам судового провадження об 11.30 годині 27.08.2018.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: