печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , перекладача ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Таллін, громадянина Естонії, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах другого слідчого відділу управління спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 , погоджене прокурором Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказане клопотання сторона кримінального провадження обґрунтовує тим, що слідчими управління спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001624 за підозрою генерального директора ДП «Інформаційні судові системи» ОСОБА_8 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, колишнього генерального директора ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України ОСОБА_9 та інших за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

06.09.2018 року у ході розслідування кримінального провадження № 0001624 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 366 КК України, а саме у пособництві в заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, а також пособництві у службовому підробленні.

Сторона обвинувачення вважає, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 366 КК України.

При цьому, як вказує в клопотанні сторона обвинувачення, застосування виключного запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_6 , обумовлюється тим, що існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, оскільки орган досудового розслідування вважає, що перебуваючи на волі ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом погодження показань з особами, причетними до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також продовжити кримінальне правопорушення.

При цьому сторона обвинувачення вважає, що більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного не усунуть існування ризиків зазначених у клопотанні та не забезпечать належну процесуальну поведінку підозрюваного.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на його доводи, а також на обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, просив клопотання задовольнити.

Захисник адвокат ОСОБА_5 заперечувала проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаючись на необґрунтованість висунутої підозри, відсутність та недоведеність ризиків, заявлених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав думку захисника.

Слідчий суддя, вислухавши доводи сторін, дослідивши в нарадчій кімнаті матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

В провадженні слідчого управління спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001624 за підозрою генерального директора ДП «Інформаційні судові системи» ОСОБА_8 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, колишнього генерального директора ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України ОСОБА_9 та інших за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

06.09.2018 року ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 366 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , виходячи лише з фактичних даних, зазначених у доданих до клопотання документах, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_6 , до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.

Разом з цим, доводи, які зазначені в клопотанні про застосування запобіжного заходу та підтримані прокурором в судовому засіданні щодо можливості переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, вчиняти інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме вживати заходи, спрямовані на недопущення виявлення слідчим інших епізодів злочину, та інші доводи не знайшли свого підтвердження наданими та дослідженими в судовому засіданні доказами, долученими до матеріалів клопотання, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

Долучені до клопотання докази, які перераховані у мотивувальній частині ухвали вище, містять дані виключно щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого діяння, однак не містять жодних доказів стовно наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які б передбачали застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу.

Також, ні в самому клопотанні, ні прокурором в судовому засіданні не було наведено індивідуальних підстав для підтвердження необхідності застосування тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Разом з цим, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якої підозрюється особа.

Однак вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Сама лише тяжкість інкримінованого обвинувачення, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від правосуддя, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою і не має пріоритетної сили перед позитивними даними про особу підозрюваного.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_6 хоч і обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 366 КК України, однак раніше не судимий, одружений, має постійне місце проживання, сталі соціальні зв`язки та його поведінка в судовому засіданні свідчить про відсутність, перерахованих в ст.177 КПК України ризиків, на які посилається в клопотанні слідчий, які б унеможливлювали його перебування за межами установи ДПТС під час досудового розслідування, відтак ні в самому клопотанні, ні прокурором в судовому засіданні не було наведено індивідуальних підстав та об`єктивних даних, які б свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного можливе лише в умовах його тримання під вартою.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 за інкримінованими статтями, конкретні обставини вчинення правопорушення, дані про особу підозрюваного, викладені в мотивувальній частині ухвали вище,вік та стан його здоров`я, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного передбачений ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту шляхом заборони підозрюваному залишати своє житло в період доби з 21.00год. по 07.00 год., та вважає недостатньою застосування більш м`якого запобіжного заходу, а також що застосування запобіжного заходу саме у виді домашнього арешту забезпечить уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України та забезпечить право підозрюваного на працю.

Застосовуючи такий вид міри запобіжного заходу слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, викладених у клопотанні слідчого, аргументів щодо можливості підозрюваного перешкоджати кримінальному провадженню, а також зі ступеня тяжкості інкримінованого підозрюваному злочину.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду, та покласти на підозрюваного додаткові обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 178, 181, 184, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання ( АДРЕСА_1 ) з 21.00 год. до 07.00 год. наступної доби, строком на два місяці, в межах строку досудового розслідування, а саме до 05.11.2018 року включно, зобов`язавши ОСОБА_6 прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме з м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- - утримуватись від спілкування із наступними свідками у кримінальному провадженні № 0001624: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_8 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_9 , ОСОБА_20 ;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- - носити електронний засіб контролю.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді, в межах строку досудового розслідування, тривалістю до 05.11.2018 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвалу в частині застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1