печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 травня 2018 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

представника власника адвоката: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 13.10.2017 року за клопотанням Старшого слідчого четвертого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , в межах кримінального провадження № 0000277 від 01.03.2017 року, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , звернулась до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 13.10.2017 року, на нерухоме майно квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000277 від 01.03.2017 року.
В обґрунтування клопотання зазначає, що висновки слідчого судді про наявність підстав для арешту вищевказаного нерухомого майна не ґрунтуються на положеннях КПК України, оскільки ОСОБА_4 не має жодного процесуального статусу у вказаному кримінальному провадженні, вказане майно належить йому на законних підстав, накладений арешт порушує його права як власника, що свідчить про безпідставність накладення арешту та обумовлює необхідність його скасування.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
В судове засідання представник власника майна адвокат ОСОБА_3 не з`явилась, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлена належним чином, подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, в якій вимоги клопотання підтримала в повному обсязі, просила задовольнити.
Прокурор в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій щодо задоволення клопотання не заперечував.
Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні прокурора, на підставі наявних матеріалів.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.
Слідчим суддею встановлено, що Прокуратурою міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.03.2017 року за № 0000277, за підозрою колишнього Голови Правління ПАТ «Банк Михайлівський» ОСОБА_6 , у вчиненні розтрати чужого майна, а саме грошових коштів ПАТ «Банк Михайлівський» шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненою в особливо великих розмірах, за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за підозрою колишнього начальника Загального відділу ПАТ «Банк Михайлівський» ОСОБА_7 , колишніх членів кредитного комітету: ОСОБА_8 (першого заступника Голови Правління ПАТ «Банк Михайлівський»), ОСОБА_9 (заступника Голови Правління ПАТ «Банк Михайлівський»), ОСОБА_10 (директора Департаменту Казначейства - члена Правління ПАТ «Банк Михайлівський»), ОСОБА_11 (директора Департаменту ризик-менеджменту - Члена Правління ПАТ «Банк Михайлівський»), ОСОБА_12 (директора Фінансового Департаменту - Члена Правління ПАТ «Банк Михайлівський»), ОСОБА_13 (начальника Департаменту безпеки ПАТ «Банк Михайлівський») у вчиненні пособництва розтрати чужого майна, а саме грошових коштів ПАТ «Банк Михайлівський» шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненою в особливо великих розмірах, та складання, видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, що спричинило тяжкі наслідки, за ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України.
В ході здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 13.10.2017 року задоволено клопотання Старшого слідчого четвертого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва ОСОБА_5 та накладено арешт на майно підозрюваного у кримінальному провадженні ОСОБА_11 , в тому числі, квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
При цьому, згідно п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.
З ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 13.10.2017 року вбачається, що накладення арешту на нерухоме майно, а саме, квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , зумовлено необхідністю забезпечення конфіскації майна як виду покарання підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України ОСОБА_11 .
Разом з тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також за умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна у відповідності до ст.ст. 94, 132, 173 КПК України слідчий суддя повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу арешту майна; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального судочинства.
Статтями 7, 16 КПК України передбачено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Так, згідно Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 15.05.2018 року, квартира за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрована на праві приватної власності за ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 29.11.2016 року, укладеного між ОСОБА_11 та ОСОБА_4 , посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_14 , зареєстрованим в реєстрі за № 9575.
Слідчим суддею під час розгляду даного клопотання встановлено, що ОСОБА_4 не має жодного відношення до кримінального провадження, в якому було подано клопотання про арешт майна, оскільки немає статусу підозрюваного, обвинуваченого, не є будь-яким іншим учасником кримінального провадження № 0000277 або особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного ОСОБА_11 , а відтак не є особою щодо якої може бути застосовано захід кримінально-правового характеру, а також не може забезпечувати завдання арешту майна у кримінальному провадженні.
Оцінюючи вищевказані обставини в їх сукупності слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні підстав, які б виправдовували втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення "справедливого балансу" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -
У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 13.10.2017 року за клопотанням Старшого слідчого четвертого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , в межах кримінального провадження № 0000277 від 01.03.2017 року, задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 13.10.2017 року у справі № 757/60909/17-к, на нерухоме майно квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_4 .
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1