провадження 1-кс/760/5619/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2018 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» ОСОБА_3 , детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання т.в.о. Голови Правління Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» ОСОБА_5 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні внесенного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000003 від 05 січня 2016 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених частиною 5 статті 191, частиною 1 статті 185, частиною 1 статті 15 частиною 1 статті 185, частиною 3 статті 191, частиною 2 статті 191 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання т.в.о. Голови Правління Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» ОСОБА_5 про скасування арешту на майно.

Подане клопотання обґрунтоване тим, що 14 вересня 2016 року колегія суддів судової палати у кримінальних справах апеляційного суду Житомирської області по справі №296/7415/16-к в рамках кримінального провадження № 0000003 від 05 січня 2016 року розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомир справу за апеляційного скаргою прокурора військової прокуратури Житомирського гарнізону ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 06 вересня 2016 року постановила ухвалу, якою було накладено арешт на 2 вантажні автомобілі.

Автор клопотання зазначає, що накладення арешту на зазначені автомобілі послугувало їх вилученню з господарського обороту Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Дніпровтормет», який є орендарем цього майна та регулярно сплачує оренду за весь період незаконного вилучення в розмірі орієнтовно 4297 грн. 65 коп. без врахування ПДВ за місяць, тобто на цей час підприємство позбавлено можливості використовувати у своїй господарський діяльності орендовані автомобілі та понесло матеріальні збитки.

Крім того, автор клопотання зазначає, що до цього часу слідчим та детективами НАБУ до цього часу підозри в скоєнні злочину ані водіям арештованих автомобілів, ані посадовим особам ПАТ оголошено не було Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Дніпровтормет» та ПАТ «Інтепайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод», тому вважає, що накладення арешту на майно передчасним та таким що підлягає скасуванню повністю.

В судовому засіданні представника ПАТ «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» ОСОБА_3 , підтримав подане клопотання та просив його задовольнити в повному обсязі.

Детектив Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 заперечував, щодо задоволення клопотання.

Заслухавши пояснення представника, детектива дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

В ході судового розгляду клопотання встановлено, що Національним антикорупційним бюро України на даний час здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000025 від 06 червня 2017 року, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених частиною 5 статті 27, частиною 1 статті 205, частиною 2 статті 205 Кримінального кодексу України.

Згідно статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Слідчим суддею було встановлено, що між ВАТ «ІНТЕРПАЙП НИЖНЬОДНІПРОВСЬКИЙ ТРУБОПРОКАТНИЙ ЗАВОД» та ВАТ «ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ВТОРМЕТ» свого часу були укладені Договори оренди транспортних засобів, на частину з яких ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 14 вересня 2016 року був накладений арешт, а саме: вантажний автомобіль марки МАЗ реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 та вантажний автомобіль марки МАЗ реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , є знаряддями вчинення злочину і можуть бути використані, як докази у кримінальному провадженні та зазначено ненакладення арешту на них може призвести до його реалізації або знищення.

Під час судового розгляду клопотання, представником Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» не надано слідчому судді доказів зміни організаційно-правової форми ВАТ «ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ВТОРМЕТ» та правонаступництва ПАТ «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет», що позбавляє слідчого суддю впевнитись, що саме Публічне акціонерне товариство «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» на даний час є володільцем транспортних засобів, згідно відповідних Договорів оренди транспортних засобів, на які ухвалою слідчого судді було накладено арешт.

Враховуючи вказане, слідчий суддя вважає, що клопотання т.в.о. Голови Правління Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» ОСОБА_5 не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 174, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1