Справа № 635/4074/18
Провадження № 1-кс/635/1156/2018
У Х В А Л А

22 червня 2018 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання старшого слідчого Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000935 від 14.06.2018 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про арешт майна, -

встановив:

До Харківського районного суду Харківської області 15 червня 2018 року надійшло клопотання старшого слідчого Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000935 від 14.06.2018 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про арешт майна.

Як зазначено в клопотанні слідчого, 13 червня 2018 року до Харківського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 13.06.2018 о 21.24 за адресою: АДРЕСА_1 знайомий погрожує ножем її чоловіку. Повідомила ОСОБА_4 . Повідомлення бригади швидкої допомоги 13.06.2018 об 21.39 про те. що доставлений до Мереф`янської ЦРЛ ОСОБА_5 з діагнозом ножове поранення.

Відомості за вказаним фактом 14.06.2018 внесені до ЄРДР за №0000935 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В ході розслідування даного кримінального провадження було встановлено, що 13 червня 2018 року близько 21 години 30 хвилин, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись біля подвір`я домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає його донька, коли до вказаного домоволодіння підійшов ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та між останніми почалася сварка на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, під час якої ОСОБА_6 реалізуючи раптово виниклий умисел, направлений на протиправне заподіяння тяжкого тілесного ушкодження, вихопив із за поясу своїх брюк ніж та умисно наніс ОСОБА_5 , удар в ділянку грудної клітини з ліва, тим самим згідно довідки №101 від 13.06.2018, виданої Мереф`янською ЦРЛ, спричинив потерпілому ОСОБА_7 проникаючу колото-різану рану грудної клітини з ліва, яка за ступенем тяжкості відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя.

14 червня 2018 року на ділянці місцевості поряд з двором будинку АДРЕСА_1 було проведено огляд місця події під час, якого було виявлено та вилучено: чотири змиви речовини бурого кольору та ніж. Вилучені предмети було оглянуто в ході огляду місця події та направлено до Харківського ВП ГУНП для зберігання.

Також, 14 червня 2018 року до Харківського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , про те. що вона добровільно видає чоловічу сорочку, яка належить її чоловікові ОСОБА_5 та яка була на ньому одягнена під час спричинення йому тілесних ушкоджень.

Окрім того, 14 червня 2018 року до Харківського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява про добровільну видачу від ОСОБА_6 про те. що він добровільно видає чоловічу футболку, спортивні чоловічі штани, пару чоловічих шльопанців, які належать саме йому та в яких він був одягнений під час нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що з огляду на вищевказане, відповідно до ст.ст.167, 170, 171 КПК України, у слідства є достатні підстави вважати, ніж з дерев`яною рукояткою, коричневого кольору, загальною довжиною 28,5 см є знаряддям вчинення даного кримінального правопорушення та зберігає на собі його слід, а чоловіча сорочка, чоловіча футболка, спортивні чоловічі штани та пару чоловічих шльопанців є речами, які зберігають на собі сліди кримінального правопорушення-злочину. Таким чином, виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказане у клопотанні майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі його сліди, адже не застосування арешту на дане майно може привести до їх знищення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити здійсненню досудового розслідування по кримінальному провадженню.

Слідчий Харківського ВП ГУНП в Харківській області в судове засідання повідомлений про час, дату та місце розгляду не з`явився. Згідно положень частини першої статті 172 КПК України, неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до вимог частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши надані документи, якими обґрунтоване клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статі 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 КПК України покладається на слідчого, прокурора.

Згідно частини другої статті 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, проведення процесуальних дій, передбачених КПК України.

Згідно пункту 7 частини другої статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини першої статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно частини другої статті 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів (пункт 1).

Відповідно частини третьої 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, відповідно до статей 91 та 98 КПК України зазначене в клопотанні майно, на слідчий просить накласти арешт має важливе доказове значення в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000935 від 14.06.2018 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

При цьому, слідчим доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки можливе його використання як доказу у кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що приведено достатньо підстав вважати, що зазначене вище майно відповідає критеріям, визначеним у статті 98 КПК України, та існує необхідність накласти арешт на вказане майно.

Керуючись статтями 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання старшого слідчого Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000935 від 14.06.2018 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

- ніж з дерев`яною рукояткою коричневого кольору, загальною довжиною 28,5 см, який вилучений під час огляду місця події на ділянці місцевості поряд з двором будинку АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 ;

- футболку чоловічу, штани спортивні чоловічі, шльопанці чоловічі (пара), які належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 ;

- сорочку чоловічу, яка належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування вказаним майном.

Вилучене майно на яке накладено арешт, передати на зберігання старшому слідчому Харківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , якій роз`яснити його відповідальність за зберігання арештованого майна.

Копію ухвали негайно вручити старшому слідчому Харківського відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1