Справа № 204/4651/18
Провадження № 1-кс/204/1498/18
УХВАЛА
іменем України

03 липня 2018 року м. Дніпро

Слідчий суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:
Прокурор військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України підполковник юстиції ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на наступне вилучене майно: пакет чорного кольору, в якому містилися наступні речі та грошові кошти, а саме купюри номіналом 200 грн. у кількості 13 купюр з наступними серіями та номерами: УЖ2694635, КК1244931, УЕ5426777, ПВ0540466, УЙ7770948, ЕД4379805, КД7386154, УИ9012042, СК8382120, ЕА1206393, КЙ3421150, СМ2427068, КК1798569, купюри номіналом 500 гривень у кількості 2 купюр з наступними серіями та номерами ВБ7910860, ВГ5861860, а всього грошових коштів на загальну суму 3600 грн., які ОСОБА_5 в якості неправомірної вигоди одержав від ОСОБА_7 , а також: чек №0094632; чек №15; одна купюра номіналом 50 гривень серія ФЄ2540730; дві купюри номіналом 10 гривень серія ЦВ0499186, СЄ6772644; одна купюра номіналом 20 гривень серія СБ5155697; одна купюра номіналом 5 гривень серія ТВ1460344; одна купюра номіналом 1 гривня серія ТЄ7922884; мобільний телефон марки Nokia 6700 IMEІ: НОМЕР_1 ; флеш носій Micro sd 8 gbCYE578QX; сім карта оператора Київстар з № НОМЕР_2 ; банківська картка ПАТ КБ «Приватбанк» НОМЕР_3 дійсна до 10/21; мобільний телефон марки Nokia 6700 IMEІ: 347E39648D02; картка оператора МТС з № НОМЕР_4 ; флеш носій Micro sd 8 gbD90; мобільний телефон марки SonyZ3 чорного кольору П1/ НОМЕР_5 .

Клопотання обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 проходить військову службу в органах Державної прикордонної служби України. На даний час ОСОБА_5 проходить військову службу на посаді заступника начальника відділення інспекторів з персоналу прикордонної служби «Дніпро-аеропорт» Державної прикордонної служби України. Однак в супереч вимогам Закону України «Про Державну прикордонну службу України» та Конституції України ОСОБА_5 став на шлях вчинення злочину за наступних обставин. Досудовим розслідування встановлено, що громадянин ОСОБА_8 являється працівником ТОВ «Оптідея Плюс» якому директор фірми поставив завдання щодо відбору працівників для фірми для розширення мережі у м. Дніпро, а також отримання інформації для фірми яка буде необхідна для роботи із зовнішньоекономічними контрактами. Наприкінці квітня 2018 року директор фірми доручив ОСОБА_8 перевірити двох співробітників фірми, які виїжджали за кордон, встановити скільки вони дійсно перебували у відрядженні за кордоном. Крім того виникла необхідність перевірки періоду перебування, який працівники фірми записали у авансовому звіті, та чи відповідають записи дійсності. З метою виконання завдання директора фірми громадянин ОСОБА_8 27 квітня 2018 року зустрівся з ОСОБА_5 для з`ясування можливості ОСОБА_5 надати інформацію, яка необхідна фірмі. В ході зустрічі ОСОБА_8 запитав ОСОБА_5 щодо можливості надання ним інформації щодо перетину кордону двома співробітниками фірми ТОВ «Оптідея Плюс», на що ОСОБА_5 відповів, що може, але за відповідну грошову винагороду в сумі 600 гривень за одну особу. ОСОБА_8 погодився на умови ОСОБА_5 . Після чого ОСОБА_5 домовився з ОСОБА_8 , що вони будуть тримати зв`язок за допомогою мобільної програми «Telegram», а також наголосив на підтримання таємності переписки та зустрічей. Тоді ж ОСОБА_5 , став на шлях зловживання своїм службовим становищем за для незаконного збагачення шляхом отримання неправомірної вигоди (хабарів), використовуючи надане йому службове становище при наступних обставинах. 27 квітня 2018 року на мобільний телефон ОСОБА_8 НОМЕР_6 в месенджері «Telegram» надійшло повідомлення від ОСОБА_5 з телефонного номеру НОМЕР_7 , що це його номер для переписки в програмі «Telegram». На вказаний ОСОБА_5 номер в програмі «Telegram» ОСОБА_8 направив два прізвища працівників фірми, яких потрібно було перевірити щодо терміну перетину кордону. 03 травня 2018 року ОСОБА_8 зателефонував ОСОБА_5 з телефону НОМЕР_8 сказав, що це його номер, а також уточнив деяку інформацію стосовно одного із працівників фірми. 04 та 05 травня 2018 року ОСОБА_5 усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи із корисливих мотивів відправив на мобільний телефон ОСОБА_8 повідомлення з інформацією стосовно перетину кордону двома працівниками фірми. Цього ж дня ОСОБА_5 , реалізуючи умисел на незаконне збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи із корисливих мотивів, надав у повідомленні номер банківської картки Приват Банку № НОМЕР_9 , на яку ОСОБА_8 необхідно було відправити грошові кошти в сумі 1200 гривень, тобто по 600 гривень за особу, стосовно якої ОСОБА_5 надав ОСОБА_8 інформацію, яка зберігається в інтегрованій міжвідомчій автоматизованій системі обміну інформацією щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон України інформаційній базі Державної прикордонної служби України «ГАРТ-1». Крім того ОСОБА_5 до своєї протиправної діяльності залучив іншого громадянина України ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який за домовленістю із ОСОБА_5 надає номер своєї банківської картки № НОМЕР_9 для перерахування неправомірної вигоди призначеної ОСОБА_5 , таким чином приховуючи свою протиправну діяльність. У подальшому, за виконання вказаних дій 08 червня 2018 року, ОСОБА_8 було переведено на картковий рахунок, зазначений ОСОБА_5 грошові кошти у сумі 1800 гривень, оскільки останнім було надано інформацію про перетин державного кордону трьома особами. У подальшому, 22 червня 2018 року, за надання інформації щодо перетину державного кордону особами та транспортними засобами ОСОБА_5 отримав на картковий рахунок від ОСОБА_8 грошові кошти у сумі 3600 (три тисячі шістсот гривень). 25 червня 2018 року, о 15 год. 20 хв. ОСОБА_10 знаходячись на вулиці за адресою: АДРЕСА_1 , реалізуючи свій умисел направлений на отримання неправомірної вигоди у сумі 3600 грн. від громадянина ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, та бажаючи їх настання, одержав неправомірну вигоду у сумі 3600 гривень, за надання інформації про перетин Державного кордону України особами та транспортними засобами. 25 червня 2018 року о 15 годині 22 хвилин ОСОБА_5 затриманий у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. 25 червня 2018 року під час затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України при проведенні особистого обшуку останнього, було виявлено та вилучено майно. Зазначені предмети, речі та грошові кошти, під час проведення вказаних слідчих дій за участі понятих та учасників були належним чином, упаковані в поліетиленові пакети, опечатані та вилучені. 26 червня 2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у пропозиції здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, за надання неправомірної вигоди для себе та у одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднаному з вимаганням такої вигоди, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого, ч. 3 ст. 368 КК України. Таким чином, враховуючи, що зазначені вище грошові кошти, виявлені та вилучені 25 червня 2018 року, під час затримання, при вищевказаних обставинах, є предметом неправомірної вигоди одержаної ОСОБА_5 від громадянина ОСОБА_7 , тобто речовими доказами у кримінальному провадженні, крім цього, предмети, речі та документи, які виявлені можуть містити інформацію, щодо вчинення ОСОБА_5 зазначеного кримінального правопорушення, а також приймаючи до уваги, що санкцією ч.3 ст.368 КК України, за вчинений ОСОБА_5 злочин, який відноситься до категорії тяжких, передбачено основне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з конфіскацією майна.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання, але разом з цим зазначив, що не вбачає підстав для накладення арешту на вилучені чеки та не помічені дрібні грошові купюри.

Підозрюваний ОСОБА_5 просиви задовольнити клопотання частково, а саме повернути йому телефони та зарплатну картку. Захисник ОСОБА_4 також просила задовольнити клопотання частково, пояснила, що клопотання не має жодного законного підґрунтя та підозрюваному потрібно повернути все, окрім помічених грошей.

Судом заслухано прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_4 та досліджено додані до клопотання документи.

Суд враховує, що відповідно до вимог ч.2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
За ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як визначено ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
За ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вирішуючи клопотання суд виходить з наступного.
Під час затримання та особистого обшуку громадянина ОСОБА_5 було виявлено та вилучено: пакет чорного кольору, в якому містилися наступні речі та грошові кошти, а саме купюри номіналом 200 грн. у кількості 13 купюр з наступними серіями та номерами: УЖ2694635, КК1244931, УЕ5426777, ПВ0540466, УЙ7770948, ЕД4379805, КД7386154, УИ9012042, СК8382120, ЕА1206393, КЙ3421150, СМ2427068, КК1798569, купюри номіналом 500 гривень у кількості 2 купюр з наступними серіями та номерами ВБ7910860, ВГ5861860, а всього грошових коштів на загальну суму 3600 грн., які ОСОБА_5 в якості неправомірної вигоди одержав від ОСОБА_7 , а також: чек №0094632; чек №73015; одна купюра номіналом 50 гривень серія ФЄ2540730; дві купюри номіналом 10 гривень серія ЦВ0499186, СЄ6772644; одна купюра номіналом 20 гривень серія СБ5155697; одна купюра номіналом 5 гривень серія ТВ1460344; одна купюра номіналом 1 гривень серія ТЄ7922884; мобільний телефон марки Nokia 6700 IMEІ: НОМЕР_1 ; флеш носій Micro sd 8 gbCYE578QX; сім карта оператора Київстар з № НОМЕР_2 ; банківська картка ПАТ КБ «Приватбанк» НОМЕР_3 дійсна до 10/21; мобільний телефон марки Nokia 6700 IMEІ: 347E39648D02; картка оператора МТС з № НОМЕР_4 ; флеш носій Micro sd 8 gbD90; мобільний телефон марки SonyZ3 чорного кольору П1/2.3 20.7 МР.

26 червня 2018 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у пропозиції здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, за надання неправомірної вигоди для себе та у одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднаному з вимаганням такої вигоди, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого, ч.3 ст.368 КК України.

В ході досудового розслідування слідчим вжито заходів щодо встановлення виявлення та розшуку майна підозрюваного ОСОБА_5 на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженніз метою збереження речових доказів.

Наведені обставини доводять наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Матеріальні об`єкти, які, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, з урахуванням вимог ст. 98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Правовою підставою для арешту зазначеного майна єп. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України збереження речових доказів.

Суд вважає обґрунтованими доводи прокурора про наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу щодо необхідності накладення арешту купюри номіналом 200 грн. у кількості 13 купюр з наступними серіями та номерами: УЖ2694635, КК1244931, УЕ5426777, ПВ0540466, УЙ7770948, ЕД4379805, КД7386154, УИ9012042, СК8382120, ЕА1206393, КЙ3421150, СМ2427068, КК1798569, купюри номіналом 500 гривень у кількості 2 купюр з наступними серіями та номерами ВБ7910860, ВГ5861860, а всього грошових коштів на загальну суму 3600 грн., які ОСОБА_5 в якості неправомірної вигоди одержав від ОСОБА_7 , а також на мобільний телефон марки Nokia 6700 IMEІ: НОМЕР_1 ; сім карта оператора Київстар з № НОМЕР_2 ; банківська картка ПАТ КБ «Приватбанк» НОМЕР_3 дійсна до 10/21; мобільний телефон марки Nokia 6700 IMEІ: 347E39648D02; картка оператора МТС з № НОМЕР_4 ; мобільний телефон марки SonyZ3 чорного кольору П1/ НОМЕР_5 .

В іншій частині суд не вбачає підстав для задоволення клопотання, оскільки прокурором не доведено, що саме ці кошти та речі підозрюваний отримав кримінально протиправним шляхом, а також те, що вони містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Доводи захисника ОСОБА_4 до уваги не беруться, оскільки спростовуються дослідженими в судовому засіданні матеріалами клопотання.

На підставі викладеного, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України підполковника юстиції ОСОБА_6 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000196 задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 25 червня 2018 року під час проведення затримання підозрюваного ОСОБА_5 , а саме на наступне вилучене майно: пакет чорного кольору, в якому містилися наступні речі та грошові кошти, а саме купюри номіналом 200 грн. у кількості 13 купюр з наступними серіями та номерами: УЖ2694635, КК1244931, УЕ5426777, ПВ0540466, УЙ7770948, ЕД4379805, КД7386154, УИ9012042, СК8382120, ЕА1206393, КЙ3421150, СМ2427068, КК1798569, купюри номіналом 500 гривень у кількості 2 купюр з наступними серіями та номерами ВБ7910860, ВГ5861860, а всього грошових коштів на загальну суму 3600 грн., які ОСОБА_5 в якості неправомірної вигоди одержав від ОСОБА_7 , а також на мобільний телефон марки Nokia 6700 IMEІ: НОМЕР_1 ; сім карта оператора Київстар з № НОМЕР_2 ; банківська картка ПАТ КБ «Приватбанк» НОМЕР_3 дійсна до 10/21; мобільний телефон марки Nokia 6700 IMEІ: 347E39648D02; картка оператора МТС з № НОМЕР_4 ; мобільний телефон марки SonyZ3 чорного кольору П1/2.3 20.7 МР.

В задоволенні інших вимог відмовити.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Слідчий суддя: