Справа № 357/5455/18
У Х В А Л А

18 травня 2018 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0002327від 16.05.2018 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Коженики, Білоцерківського району Київської області, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

ВСТАНОВИВ:

18.05.2018 року до слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідка у кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення.

ОСОБА_5 підозрюється слідчим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме в тому, що 16 травня 2018 року о 18 годині 00 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходився на березі річки «Рось» в с. Коженики Білоцерківського району Київської області, де останній з ОСОБА_7 відпочивали та ловили рибу. Під час їхнього спільного відпочинку між ними виник словесний конфлікт з приводу риболовлі.

У подальшому ОСОБА_5 на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, з метою заподіяння ОСОБА_7 тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та їх наслідки, умисно наніс дваудари кулаком правої руки в голову ОСОБА_7 , внаслідок чого останній впав на землю.

Внаслідок протиправних дій ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_7 спричинено тілесні ушкодження у вигляді дифузної травми головного мозку, внутрішньочерепної травми голови, що відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень від яких потерпілий помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином в діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення 16.05.2018 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002327.

16.05.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав. Як на обставини, які вказують на існування даних ризиків, посилається на те, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочинуі, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 10 років, а тому, усвідомлюючи факт позбавлення волі, може сприяти ухиленню від відповідальності, на даний час останній не працевлаштований, не має постійного джерела доходів та міцних соціальних зв`язків, сукупність даних обставин дає підозрюваному можливість легко змінити місце свого проживання без наслідків для його матеріального благополуччя, переховуватися від органів досудового розслідування з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечували. Просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Проаналізувавши вищенаведені обставини, вивчивши матеріали клопотання, матеріали кримінального провадження, вислухавши прокурора, допитавши підозрюваного, заслухавши думку захисника, приходжу до висновку, що на час розгляду клопотання є ризики передбачені п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 може спробувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що підтверджується тим, що суворість покарання за кримінальне правопорушення у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, що може бути визнане підозрюваним більш небезпечними ніж переховування та втеча.
Щодо ризиків вчиняти інші кримінальні правопорушення та впливу на свідків, то суд вважає, що такі ризики є недоведеними.
Щодо обставин, визначених ст. 178 КПК України, слідчий суддя бере до уваги вагомість доказів вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, молодий вік, стан його здоров`я, те, що він ніде не працює, раніше не судимий, наявність у нього стійких соціальних зв`язків.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, що висловлено у правовій позиції, викладеній у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України".
Прокурором та слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, у ході розгляду клопотання встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак, слідчим та прокурором відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України не доведено можливості застування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання наявному ризику.
Разом з тим на думку слідчого судді відносно підозрюваного достатнім є застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, що забезпечує досягнення мети застосуванння запобіжного заходу та виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.
Відповідно до ст.194 КПК України слід зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 виконувати наступні обовязки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, суду по даному кримінальному проваженні за першою вимогою; 2) не залишати цілодобово місце проживання та реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора, або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання, 4) утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, 5) носити електронний засіб контролю (у випадку наявності останнього).
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України,

УХВАЛИВ :

Клопотання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0002327від 16.05.2018 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України відносно ОСОБА_5 - задовольнити частково.
Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту .
Строк дії ухвали слідчого судді два місяці, тобто до 16 липня 2018 р. включно.
Строк домашнього арешту обчислювати з моменту винесення ухвали.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, суду по даному кримінальному проваженні за першою вимогою;
2) не залишати цілодобово місце проживання та реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора, або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання;
4) утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;
5) носити електронний засіб контролю (у випадку наявності останнього).
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1