УХВАЛА
Іменем України

23.10.2018 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3

підозрюваногоОСОБА_4

за участю слідчого ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6
розглянувши клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно ОСОБА_4 по матеріалам досудового розслідування № 0004392 від 22.10.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст.115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В клопотанні вказано, що 21.10.2018 близько 22 годин 00 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходився у приміщенні кімнати квартири АДРЕСА_1 , разом із ОСОБА_7 .

В цей день, час, місці та за вказаних обставин у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , усвідомлюючи характер своїх протиправних дій та передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки, та бажаючи їх настання, перебуваючи у кімнаті, підійшов до холодильника та взяв з нього ножиці. Після чого, ОСОБА_4 підійшов до ОСОБА_7 та наніс останній один удар лезоми вказаних ножиць в область шиї ліворуч, чим спричинив колото-різане поранення шиї з ліва, з ушкодженням внутрішньої яремної вени.

Таким чином, ОСОБА_4 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, однак злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі.

22.10.2018 по даному факту в Єдиному реєстрі досудових розслідувань зареєстровано провадження за № 0004392 та розпочато досудове розслідування за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

22.10.2018 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України та оголошено про підозру у кримінальному провадженні №0004392 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.
Таким чином, слідчий зазначає, що є підстави вважати, що ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, яке відповідно до ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України карається позбавленням волі на строк до 15 років. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у п. п.1, 5 ч. 1 ст. ст. 177 КПК України.
В зв`язку з чим слідчий просить застосувати запобіжний захід тримання під вартою.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, адвоката, який в судовому засіданні заперечував щодо обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваного, який визнав себе частково винним у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, просив обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, суд приходить до наступного висновку.
Згідно статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо буде доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. В поданому клопотанні слідчий посилається на ризики, визначені ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до частини першої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.
Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Під час розгляду клопотання, з урахуванням оглянутих матеріалів кримінального провадження, прокурором було доведено обгрунтовність підозри та наявності ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що є особливо тяжким, постійно проживає в приміщенні де також знаходяться особи, з якими у нього виникла конфліктна ситуація, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання та застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи вказані вище обставини, суд не вбачає підстав щодо задоволення клопотання захисника про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Вказані обставини підозри у вчиненні кримінального правопорушення, поєднаного з застосуванням насильства відносно потерпілого, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177 та 178 КПК України, щодо високого ступеню ризику ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, вагомості наявних доказів підозри, особи підозрюваного, також дають підстави слідчому судді не визначати розмір застави у кримінальному провадженні відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України з огляду також на висновки Європейського суду з прав людини щодо обов`язку суду своїм рішенням забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 392, 395 КПК України, слідчий суддя, -

Постановив:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомира, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком шістдесяти днів з урахуванням строку перебування підозрюваного в якості затриманого.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя :