ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/70/17
провадження № 1-кс/753/4503/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" серпня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 753/70/17 за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
17 серпня 2018 року адвокатом ОСОБА_5 заявлено відвід судді ОСОБА_7 , яка є головуючим у кримінальному провадженні № 753/70/17 за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України.

В судовому засіданні захисником ОСОБА_5 , думку якого підтримав обвинувачений ОСОБА_6 , підставами для відводу зазначено те, що, на думку захисника, суддя ОСОБА_7 при розгляді кримінального провадження ставиться до обвинуваченого з явним обвинувальним нахилом, не вчиняє достатніх заходів для усунення суттєвих протиріч, що викладені у двох судово-медичних дослідженнях, безпідставно відмовила у призначенні повторної комісійної судово-медичної експертизи, чим порушує принцип змагальності.

Наведені обставини, на думку сторони захисту, викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_7 .

Прокурор та потерпіла ОСОБА_4 просили відмовити у задоволення заяви про відвід.

В судове засідання не з`явилась суддя ОСОБА_7 , яка про місце, дату та час розгляду заяви про відвід повідомлялася належним чином, проте її неявка не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали заяви про відвід, суд приходить до наступного висновку.

Пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства, додержуватися присяги судді та дотримуватися правил суддівської етики.

При цьому відповідно до положень ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.
Відповідно до положень ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням, зокрема суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Згідно з положеннями ст. 332 КПК суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи.
Враховуючи викладене, суд не мав імперативного обов`язку призначати у кримінальному провадженні повторну комісійну судово-медичну експертизу.
При цьому не погодження з процесуальними рішеннями, ухваленими судом, само по собі не може бути підставою для відводу судді.

Відповідно до ст. 392 КПК України заперечення проти ухвал, які не підлягають окремому оскарженню, можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою вказаної статті.

Крім того, щодо неупередженості судді необхідно зазначити наступне.

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «П`єрсак проти Белгії від 01.10.1082 р.; «Де Куббер проти Бельгії» від 26.10.1984 р). Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді. Таких у заяві про відвід адвокатом наведено не було.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала від 01.03.2012 року).

У заяві про відвід не наведено жодних фактів, які би доводили, що суддя ОСОБА_7 особисто зацікавлена у ході справи, не зазначено будь-яких її прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. Не встановлено таких обставин і судом при розгляді заяви.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 75-81 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 753/70/17 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: