"17" липня 2018 р. Справа № 363/2783/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 липня 2018 року м. Вишгород
Слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді клопотання слідчого СВ Вишгородського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Вишгородського відділу Києво - Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000640 від 16.07.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Київ, освіта неповна середня, офіційно не працююча, розлучена, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого Вишгородського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області, перебувають матеріали кримінального провадження № 0000640 від 16.07.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. ст. 121 КК України.

15.07.2018 року до Вишгородського ВП ГУ НП в Київській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 15.07.2018 року приблизно о 22 годині 35 хвилин, за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , без ознак життя.

В ході досудового розслідування встановлено, що 15.07.2018 близько 15 години 30 хвилин ОСОБА_6 спільно з ОСОБА_8 перебували за місцем проживання останніх, а саме у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 .

В цей час між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 виникла словесна суперечка, в ході якої ОСОБА_6 взяла на столі в кімнаті квартири в котрій вони перебували кухонний ніж за допомогою якого, діючи умисно, з метою нанесення ОСОБА_8 тілесних ушкоджень, нанесла декілька ударів (точної кількості ударів на даний час в ході досудового розслідування не встановлено) в область лівої руки після чого залишила приміщення вказаної квартири.

Цього ж дня, а саме 15.07.2018 близько 22 год. 00 хв., ОСОБА_6 повернулась до зазначеної квартири де між нею та ОСОБА_8 вкотре виникла словесна суперечка, в ході якої останній застосовував фізичну силу до ОСОБА_6 .

В цей час на ґрунті сталих неприязних відносин у ОСОБА_6 виник прямий умисел спрямований на заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_8 .

Реалізуючи злочинний умисел, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи можливість настання у ОСОБА_8 тяжких тілесних ушкоджень та бажаючи настання даного результату ОСОБА_6 діючи умисно, взявши до правої руки вищезазначений кухонний ніж, за допомогою котрого нанесла декілька ударів (точної кількості ударів на даний час в ході досудового розслідування не встановлено) в область правої нижньої кінцівки ОСОБА_8 .

В наслідок отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 помер на місці.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №192 від 16.07.2018 смерть ОСОБА_8 настала внаслідок множинних колото-різаних поранень з пошкодженням судин правої нижньої кінцівки, крововтрати.

16.07.2018 року о 01 годині 40 хвилин, ОСОБА_6 затримано працівниками Вишгородського ВП ГУ НП в Київській області в порядку ст. 208 КПК України.

16.07.2018 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні, кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2ст. 121 КК України.
Вина ОСОБА_6 підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколами огляду місця події, під час яких було вилучено речові докази в даному кримінальному провадженні; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 .
Підозрювана ОСОБА_6 вчинила тяжкий злочин за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

З огляду на викладене, в ході досудового розслідування виникла необхідність у обранні відносно останньої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

У судовому засіданні слідчий та прокурор заявлене клопотання підтримали та просили обрати запобіжний захід щодо підозрюваної у вигляді тримання під вартою, мотивуючи свою позицію тим, що підозрювана ОСОБА_6 вчинила тяжкий злочин, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню, вчиняти інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на свідків. Зазначені ризики, відповідно до частини 1 статті 177 КПК України є підставою для обрання саме такого, запропонованого ними, виду запобіжного заходу.
Підозрювана ОСОБА_6 та її захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні, заперечували щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризики зазначені слідчим та прокурором в клопотанні не доведені, та просили призначити ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід не пов"язаний з тримання під вартою.
Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею зазначається наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Позиція слідчого та прокурора ґрунтується на пунктах 1, 2, 3 та 4 зазначеної норми КПК України.
Згідно статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, справу «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується суд при вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме: тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.
Отже, враховуючи викладене, оцінюючи сукупність обставин, а саме: відсутність у підозрюваної ОСОБА_6 судимостей, наявність постійного місця проживання, а також не доведення стороною обвинувачення ризиків переховування підозрюваної від досудового слідства, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей або документів та незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні слідчий суддя вважає за можливе застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених не неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Застосовуючи такий запобіжний захід як домашній арешт, слідчий суддя враховує, що у розпорядженні слідчого по даному провадженню є достатні дані, що свідчать про наявність ознак злочину та докази, що його вчинила підозрювана ОСОБА_6 та враховуючи вказані обставини слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваною процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 183-184, 193-194, 372, 395 КПК України, слідчий судя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на шістдесят днів тобто до 13.09.2018 р. включно.
Покласти на підозрювану ОСОБА_6 обмеження у виді заборони залишати місце проживання АДРЕСА_2 цілодобово.
Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Зобов`язати Вишгородське ВП ГУ НП в Київській області негайно поставити на облік ОСОБА_6 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Ухвала підлягає негайному виконанню органом національної поліції..
Строк дії ухвали - до 13.09.2018 року включно.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1