У Х В А Л А

24 вересня 2018 року м. Біла Церква

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши провадження за клопотанням старшого слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3

про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

20.09.2018 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , узгоджене з прокурором Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 про арешт майна, вилученого під час обшуку від 19.09.2018 року за адресою: м. Біла Церква, вул. Театральна, буд. 11/5 в приміщенні закладу «Космолот».

В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002426 від 22.05.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 203-2 КК України.

19.09.2018 року в приміщенні закладу під назвою «Космолот» за адресою: м. Біла Церква, вул. Театральна, буд. 11/5, на підставі ухвали про обшук від 14.09.2018 року, проведений обшук, під час якого вилучено майно, наявне слідчий просить накласти арешт.

В судове засідання старший слідчий не з`явився надавши заяву про можливість розгляду клопотання у його відсутності, клопотання підтримує з підстав зазначених в ньому. Таким чином, слідчий суддя вважає, що надання старшим слідчим заяви про можливість слухання клопотання за його відсутністю надає підстави вважати, що останній висловив свою зацікавленість у розгляді зазначеного клопотання.

Представник власника майна також в судове засідання не з`явився про час та дату розгляду клопотання повідомлялись належним чином, причини неявки слідчому судді невідомі.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, відповідно до вимог передбачених ч. 4 статті 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду за участю слідчого та,або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності захисника, законного представника.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З наданих слідчому судді матеріалів вбачається, що майно, про арешт якого клопоче слідчий, було виявлено та вилучене 19.09.2018 року за адресою: м. Біла Церква, вул. Театральна, буд. 11/5 в приміщенні закладу «Космолот», під час обшуку.

Згідно протоколу обшуку, у зазначеному приміщенні виявлено та вилучено майно у вигляді: робочих зошитів, блокноту, папірців із чорновими записами ведення обліку діяльності ігрового залу, номерами клієнтів та осіб та інші документи, грошових коштів у сумі 3535,00 гривень.

Ухвала слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 в приміщенні закладу «Космолот», від 14.09.2018 року не передбачала дозволу на вилучення грошових коштів у сумі 3535,00 гривень та робочих зошитів, блокноту, папірців із чорновими записами ведення обліку діяльності ігрового залу, номерами клієнтів та осіб та інших документів, відтак такі мають статус тимчасово вилученого майна.

Відповідно до частин 1, 3 статті 104 КПК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, хід і результати проведення процесуальної дії фіксуються у протоколі. Протокол складається з вступної частини, описової частини, яка повинна містити, втому числі, відомості про отримані в результаті процесуальної дії відомості, важливі для цього кримінального провадження, в тому числі виявлені та/або надані речі і документи; заключної частини, яка повинна містити, в тому числі, відомості про вилучені речі і документи та спосіб їх ідентифікації.

Окрім цього, питання вилучення, обліку та зберігання речових доказів,врегульовано «Інструкцією про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», що затверджена спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного суду України та Державної судової адміністрації України від 27.08.2010 року за № 51/401/649/471/23/125.

Так, відповідно до п. 5, 7, 9, 11 вказаної Інструкції, факт вилучення речових доказів, документів, цінностей та іншого майна (у тому числі предметів і документів, вилучених з обігу) відображається у протоколі слідчої дії. У протоколі перераховуються всі предмети, які вилучаються, та щодо кожного такого предмета повинні бути вказані точне найменування, кількість, міра, вага, серія і номер, інші відмінні індивідуалізуючі ознаки, а також місце, де відповідний об`єкт був виявлений. Усі вилучені предмети, цінності і документи пред`являються понятим та іншим учасникам слідчої дії. У необхідних випадках зазначені об`єкти упаковуються для уникнення їх пошкодження, неконтрольованого доступу до них та забезпечення зберігання слідів (мікрослідів), які є на них, з доданням бірок, посвідчених відповідними написами і підписами особи, у якої вилучено речі, понятих, слідчого, працівника органу дізнання, прокурора, працівника апарату суду, які скріплюються печаткою відповідного органу, про що зазначається в протоколі.

Якщо протокол з описом предметів і цінностей, які вилучаються, з якихось причин на місці скласти неможливо (наприклад, у зв`язку з їх значною кількістю), вони упаковуються і опечатуються з доданням бірок з написами, які засвідчують вищеназвані особи. Подальший огляд і опис проводиться за місцем дізнання, досудового слідства в присутності понятих (бажано тих самих), що брали участь у їх вилученні, з відображенням у протоколі цілісності печаток та засвідчених підписами написів на упаковці, в яку були поміщені вилучені об`єкти. Якщо до огляду вилучених предметів і цінностей виявиться можливим залучити тих же понятих, які були присутні і при вилученні, то вони повинні засвідчити, що провадиться огляд та опис цих самих об`єктів, що були раніше вилучені. Вилучені предмети, документи, цінності, які є речовими доказами, повинні бути оглянуті (у необхідних випадках за участі спеціаліста), детально описані в протоколі огляду. В протоколі відображаються кількісні і якісні характеристики предметів, всі інші індивідуалізуючі ознаки, які дозволяють відрізнити об`єкт від подібних йому, а також ті, які зумовлюють його доказове значення.

Слідчий суддя звертає увагу, що всупереч вищевказаній процесуальній нормі та положенням Інструкції, виявлені та вилучені під час обшуку нежитлового приміщення за адресою: м. Біла Церква, вул. Театральна, буд. 11/5 в приміщенні закладу «Космолот», грошові кошти в сумі 3535,00 гривень та робочі зошити, блокнот, папірці із чорновими записами ведення обліку діяльності ігрового залу, номерами клієнтів та осіб та інші документи, жодним чином не ідентифіковані, у протоколі обшуку відсутні будь-які відомості про їх описання, та про серії та номера грошових коштів. Додаток до протоколу, який містив би опис вилучених коштів чи іншу їх ідентифікацію, теж відсутній в матеріалах клопотання та слідчому судді не надавався.

Вказані обставини щодо належної фіксація та ідентифікації грошових коштів та іншого майна вилучених органом досудового розслідування в ході проведених обшуків, є вкрай важливими питаннями, оскільки виключають будь-яку можливу підміну речових доказів.

Зважаючи на те, що клопотання про арешт майна не відповідає вимогам передбаченим ст. 171 КПК України, оскільки в ньому не зазначено ідентифікуючи ознаки майна, клопотання підлягає поверненню прокурору з встановленням строку у сімдесят дві години для усунення наведених вище недоліків.

Керуючись ст. ст. 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Слідчий суддяОСОБА_1