УХВАЛА
19 вересня 2018 року м. Фастів
Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
представника потерпілого ОСОБА_7 ,
під час підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні №0001355 від 12.12.2017 рокупо обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Триліси, Фастівського району, Київської області, українця, громадянина України, маючого вищу освіту, не працюючий, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст. 15, ч.1 ст.185 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
В провадженні суду перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст. 15, ч.1 ст.185 КК України.
В підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_5 подав заяву про відвід прокурора Фастівської місцевої прокуратури київської області ОСОБА_3 .. Свої вимоги обґрунтовує тим, що ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 23.05.2018 року повернуто прокурору Фастівської місцевої прокуратури Київської області обвинувальний акт у кримінальному проваджені внесеному за №0001355 від 13.12.2017 року для усунення виявлених недоліків. Вказані недоліки прокурором не усунуті: прокурор подав до суду обвинувальний акт та реєстру матеріалів досудового розслідування без розписки про його вручення ОСОБА_4 .. Прокурор не з`явився 16.07.2018 року та 03.08.2018 року у судові засідання з розгляду справи. Крім того, 03.08.2018 року здійснив позасудове спілкування з потерпілим та його представником біля будівлі Фастівського міськрайонного суду Київської області. 14.06.2018 року прокурор зателефонував на мобільний телефон захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 . В ході розмови прокурор висловив погрози щодо подачі до органів адвокатського самоврядування скарги на адвоката в зв`язку з здійсненням захисту прав та інтересів ОСОБА_4 .. На думку ОСОБА_4 прокурор ОСОБА_3 ініціював незаконне переслідування ОСОБА_4 працівниками Національної поліції України. Захисник вважає, що прокурор ОСОБА_3 порушив основні принципи професійної етики та поведінки прокурорів: верховенства права та законності: поваги до прав і свобод людини і громадянина, недопущення дискримінації: презумпції невинуватості: справедливості, неупередженості та об`єктивності: професійної честі і гідності, формування довіри до прокуратури; компетентності та професіоналізму; передбачені ст. 4 Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів тому, критично ставляться до можливості продовження судового провадження за його участю.
Обвинувачений підтримав думку захисника.
Прокурор в судовому засіданні проти заяви захисника заперечував, оскільки відсутні підстави визначні КПК України для відводу прокурора.
Представник потерпілого в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні заявив, зазначив, що жодних об`єктивних та суб`єктивних критеріїв упередженості прокурора захисником не наведено.
Суд вислухавши думку учасників судового розгляду дійшов наступного висновку.
Відповідно до ст.77 КПК України, прокурор, не може брати участь у кримінальному провадженні якщо він якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, перекладач; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.
Враховуючи практику ЄСПЛ, стосовно поняття «інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості» стосовно відводів, то слід зазначити наступне.
Так, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. При оцінці безсторонності слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості для відсторонення від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує як презумпція неупередженості судді, слідчого і прокурора, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
Що стосується об`єктивної перевірки судом, доводів захисту, то підстави, викладені в заяві про відвід, підтвердження не знайшли, проте вислухавши думку учасників судового розгляду, зважаючи на вкрай негативне ставлення сторони захисту до прокурора ОСОБА_3 , з метою упередження взаємних скарг сторін, що може привести до затягування розгляду кримінального провадження, враховуючи що до групи прокурорів включено інших прокурорів, суд вважає за необхідне задовольнити заяву про відвід.

Керуючись ст.77 КПК України,-
УХВАЛИВ:
Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про відвід прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Відвести прокурора ОСОБА_3 від участі у кримінальному провадженні №0001355 від 12.12.2017 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1